﻿1913] Norges jordskjælv. 107 



Jordskjælvet har gjennemgaaende hat styrkegraden IV. enkelte 

 steder har det dog opnaadd styrke V — VL Disse steder ligger 

 imidlertid saaledes fordelt at der ikke kan utpekes noget særlig 

 strøk, som maatte antas at ligge over en mindre, vel begrænset 

 utgangssone. Heller ikke tids- og retningsangivelser tyder paa 

 tilstedeværelsen av en saadan. 



Hvad de øvrige rystelser angaar, er det at merke at samtlige 

 de 5 skjæl v med ringe utbredelse har hørt Oplandene til, de 3 er 

 følt paa Hedemarken, 1 paa Toten og 1 i Gudbrandsdalen. Av 

 'de lokale er 4 merket i Solør. 1 i Skarnes, 1 i Aasnes finskog, 1 

 i Trysil, 2 i Feiring paa vestsiden av Mjøsen, 1 i Lesje. 1 i Krøds- 

 herred, 1 paa Hadeland og 1 paa Holden ved Ulefoss. De synes 

 altsaa ikke at samle sig i noget skarpt begrænset strøk, der kunde 

 træ frem som et jordskjælvsstrøk. 



I aarene før 1887 er der iagttat jordrystelser av middels og 

 ringe utbredelse paa følgende steder: 



.1759. 22 desember, fm., sydlige del av Gudbrandsdalen. Dette 

 skjæl v har hat en stor utbredelse utenfor landets grænser, 

 idet det er følt i store dele av Sverige, i Danmark og i 

 Nordsjøens sydlige omgivelser. 

 1823. 24 november, kl. ca. 5 72 em., sydøstlige Norge. M. 

 1838. 28 desember, kl. 3 em , Lillehammer, Land og Toten. R. 

 1844. 3 desember, kl. 2 em., Kongsvinger og Eidskogen. IV. R. 

 1846. 13 mars, kl. IV2 fm.. Nannestad. IV. R 

 1849. 28 juli. kl. 3 em.. Faaberg pgd. IV. R. 



1879. 25 september, kl. ca. 1 fm, Ullensvang, A al i Hallingdal. 

 Bygland og Hyllestad i Sætersdalen (Kristiania?). IV. M. 



1880. 14 mars. kl. ca. 10 3 /4 fm., Ringebu, Saksumdalen og Lille- 

 hammer. R. 



1882. 26 mars, kl. 9 28 fm., Skarnes, Solør, Kongsvinger. Eidskogen 



og Magnor. IV. M. 

 1886 1 januar, kl. 10—11 em., Trysil -Aas. IV. M. 



Oversigt over jordskjælvenes utbredelse. 



Vi har nu set hvorledes jordskjælvene er fordelt paa de for- 

 skjellige strøk av landet som her er omtalt. Da strøkenes flate- 

 indhold er noksaa forskjellige, vilde det for sammenligningens skyld 

 være heldig at man fik bestemte forholdstal at regne med. Man 

 har i det øiemed gjerne dividert antallet av jordskjælv i flateind- 



