39 



sau dacă se mişcă bolovanii». Ele stau la pândă sub pietre şi când văd vreun 

 animal care le serveşte de hrană, se aruncă asupră-i făcând mişcări bruşte. 



Zglăvoacea se hrăneşte cu larve de insecte şi tot felul de animale mici 

 ce găseşte în apele în cari trăeşte ; ea este însă şi un peşte foarte răpi- 

 tor — după cum o arată şi forma gurii — şi mănâncă şi ouă şi pui de peşte, 

 în special ea aduce mari stricăciuni la ouăle şi puii Păstrăvului. 



Zglăvoacea leapădă icrele primăvara «când se desleagă omătul» înce- 

 pând prin Martie, câte odată şi pe la sfârşitul lui Fevruarie şi ţine până 

 la sfârşitul lui Aprilie. Bătaia se face în felul următor : bărbatul sapă cu 

 coada «ca cu o mătură» o gropiţă în prundişul de pe fundul apei sau alege 

 între pietre un loc ascuns şi liniştit, apoi vine femeia — care în această 

 epocă este cu totul diformă — şi leapădă între 100 — 500 de ouă pe cari 

 le lipeşte de pietre; aceste ouă lipindu-se şi între ele formează «un fel 

 de boţ» care stă ascuns între pietre. Ouăle sunt mari, au un diametru de 

 2.5 mm. şi o coloare galbenă roşietică; durata incubaţiunii lor este de 

 4 — 5 săptămâni, în care timp bărbatul stă şi le păzeşte. 



Grija pe care o au părinţii pentru puii lor a fost deja observată de 

 Linne (1) care scrie «Nidum in fundo format, ovis incubat prius vitam de- 

 sertus, quam nidum». In urmă Marsigli (2) şi apoi Fabricius (3) arată din 

 nou grija părinţilor de puii lor şi susţin că bărbatul este acela care pă- 

 zeşte ouăle în tot timpul incubaţiunii lor. 



Aceste observaţiuni au fost puse în urmă mult timp la îndoeală de mai 

 mulţi naturalişti de mare valoare, între cari şi Bloch (4), Eckstrom (5), Gun- 

 ther (6), Cuvier şi Valenciennes (7), etc. până ce Tleckel şi Kner (8) au adus 

 alte observaţiuni nouă ale unor pescari cu multă experienţă din Austria, 

 prin cari se confirmă în totul vechile observaţiuni ale lui Marsigli şi Fa- 

 bricius. Observaţiuni directe în acuarii asupra modului de reproducţie a 

 Zglăvoacelor sub controlul unui om de ştiinţă nu s'au făcut încă, dar nu 

 ştiu de ce nu s'ar da crezare acestor observaţiuni ale pescarilor, cu atât 

 mai mult, cu cât sunt şi alte specii de peşti la cari bărbatul păzeşte ouăle 

 în timpul clocirii ca şi aici. Nu am decât să citez Somnul din bălţile noa- 

 stre — care în forma generală a corpului are multă asemănare cu Zglăvoa- 

 cele — despre care se ştie, şi am putut şi eu singur deseori s'o observ, 

 că bărbatul în tot timpul incubaţiunii stă lângă icre şi le păzeşte, şi când 

 se apropie de ele vreun alt peşte, sare la el să-1 mănânce sau îl loveşte 

 cu coada ca cu un biciu. Tot astfel este şi cu Gasterosteus şi diferite 

 alte specii. 



Părăsite. Sau găsit până astăzi 2 specii de Echinorynchi, 2 specii de 

 Cestode şi 2 de Trematode. 



(1) Linne, Systema Naturae, voi, I, ed, 12. 1766, p. 452. 



(2) Marsigli, Danubius panon., voi. IV, p. 73. 



(3) Ot. Fabricius, Fauna Groenlandica, 1780, p. 160. 



(4) Bloch, Oeckon. Naturg. d. Fische Deutschlands, II, p. 14. 



(5) Eckstrom, Fische in den ScJieeren von Morko, p. 170. 



(6) Gunther, Fische des Neckars, p. 28. 



(7) Cuvier et Valenciennes, 1. c, voi. IV, p. 151. 



(8) 1. c, p. 30, 



