a fost până în timpurile din urmă unul dintre capitolele cele mai negli- 

 jate ale Ihtiologiei, de aceea despre vieaţă multor specii de peşti se ştie 

 numai foarte puţin. Studiile biologice asupra peştilor noştri, bazate pe ob- 

 servaţiuni îndelungate, experienţe, statistice, etc, ne-au dat o mulţime 

 de fapte cu totul nouă pentru ştiinţă; nu am decât să amintesc pentru a- 

 ceasta rezultatele cercetărilor asupra biologiei Clupeidelor, Siluridelor, 

 Acipenserilor şi Husonilor, a multor Cyprinoizi, etc, cari ne schimbă în 

 multe privinţe sau ne completează cunoştinţele ce le aveam despre vieaţa 

 acestor peşti. 4). Distribuţia geografică a animalelor poate de multe ori să 

 ne îndreptăţească a trage concluziuni asupra originii unei faune şi asupra 

 legăturilor ce au existat odinioară între diferite basene, azi separate între 

 ele Constatarea d. ex. a diferenţei radicale dintre Gobiidele Mării Negre 

 şi Gobiidele Mediteranei, sau asemănarea faunei pontice cu fauna Aralo- 

 Caspică, sau lipsa în basenul Dunării a unor forme ca Lucioperca marina, 

 Acerina rossica, Percarina Demidofii, etc, cari există în toţi afluenţii ru- 

 seşti a Mării Negre; prezenţa în Marea Neagră a unor forme de Clupeide 

 cari lipsesc în Mediterana şi nu se înrudesc decât cu cele din Marea 

 Baltică, lipsa lui Gasterosteus aculeatus în basenul Dunării, etc. etc, toate 

 acestea sunt fapte importante — în mare parte nouă — cari eventual vor putea 

 servi odată ca un material pentru a trage concluziuni de ordine mai înaltă. 

 5) Se ştie că pescuitul este unul dintre mijloacele cele mai primitive de 

 agonisirea hranei la diferitele popoare si totodată unul dintre cele mai 

 conservative; diferiţi etnografi şi filologi moderni au căutat pe această 

 bază — prin compararea numirilor şi formelor instrumentelor — să tragă 

 concluziuni asupra originii popoarelor şi influenţelor ce le-au avut unele 

 asupra altora. Nu aş avea decât să citez în această privinţă lucrările Con- 

 telui Eugen Zichy, Ianko, Hugo Schuchardt, etc. Cunoaşterea deci a in- 

 strumentelor noastre de pescuit cu numirele lor va îmbogăţi acest material 

 şi va da ştiinţei un nou mijloc de a cerceta etnografia poporului român 

 şi influenţele ce le-a suferit sau le-a exercitat asupra altor popoare, etc 

 Condus de aceste dorinţe, am început acum 14 ani studiul faunei noastre 

 ihtiologice şi o dau acuma publicităţii în speranţă că cercetările mele 

 de până acuma vor fi un stimul şi pentru alţii de a le confirma şi com- 

 pletă în diferitele direcţii. 



