asemenea mai sunt încă numeroase monografii publicate de aceşti 3 din 

 urma însemnaţi naturalişti. Aş mai putea încă să citez şi pe alţii, ca Rei- 

 singer şi Jeitteles pentru Ungaria, Bieh pentru Transilvania, Novicki si 

 Zawadzki pentru Galiţia şi Bucovina, Pancic pentru Serbia, Steindach- 

 ner, etc, precum şi admirabila lucrare a lui Siebold : Ueber die Siiss- 

 wasserfische von Mitteleuropa. Asemenea publicaţiunile mai recente ale 

 lui Seeley : The Freshwatter Fisches of Europe şi Bade: Die Susswas- 

 serfisclie von Mitteleuropa ne pot fi de un oarecare folos, sunt însă am- 

 bele mai mult compilaţiuni literare decât lucruri originale, etc. Toate ace- 

 stea şi o serie întreagă încă de mici notiţe, publicate mai cu seamă de di- 

 feriţi naturalişti austriaci, conţin multe şi importante date despre peştii din 

 Dunărea de sus sau din Dunărea mijlocie, aproape nimic însă despre Dună- 

 rea din jos de Porţile de fier. 



Vedem dar din aceste câteva citaţii, că întru cât priveşte peştii Dunării 

 şi chiar ai câtorva din celelalte râuri mai mari cari trec peste hotarele 

 terii, avem deja o literatură care să ne poată da oarecari indicaţiuni. 

 Această literatură însă nu se referă decât sau la alte părţi ale fluviului şi 

 râurilor, cari au alte condiţiuni de existenţă şi deci în mare parte o altă 

 faună decât porţiunile noastre, sau se referă numai la câteva specii, O 

 descriere însă generală a faunei ihtiologice a României, prin care să se 

 arate toţi peştii cari trăesc în apele noastre, distribuţia lor geografică, 

 biologia lor, migraţiunile lor, etc, o asemenea descriere ne lipseşte încă cu 

 desăvârşire. 



Importanţa unui astfel de studiu este însă foarte mare, atât din punctul 

 de vedere special al necesităţilor terii noastre, cât şi chiar din punctul 

 de vedere al ştiinţei în general. Din punctul nostru de vedere e im- 

 portant un asemenea studiu : 1) deoarece contribue la cunoaşterea şti- 

 inţifică a terii noastre, 2) se stabileşte o nomenclatură, adunându-se nu- 

 mele populare şi fixându-se numele corespunzătoare ştiinţifice şi 3) se 

 pune o bază ştiinţifică unei ramuri însemnate de producţie a terii. 



Din punct de vedere al ştiinţei generale, acest studiu poate avea o în- 

 semnătate deosebită : 1) Deoarece Dunărea liind un fluviu care percurge 

 mai mult de jumătate din toată Europa şi noi fiind la gurile ei, avem aici 

 deslegarea pentru o mulţime de chestiuni faunistice şi de geografie ani- 

 mală de cea mai mare importanţă. 2) O întreagă serie dintre genurile şi 

 speciile cari trăesc în apele noastre sunt încă puţin şi în mod cu totul 

 incomplet cunoscute în ştiinţă, aşâ sunt d. ex. Familiile Clupeidelor, Aci- 

 penseridelor, Gobioidelor, Gasterosteilor, Mugilidele, Genurile Alburnus, 

 Abramis, Cyprinus şi o întreagă serie de forme nouă, varietăţi, bastarzi, etc. 

 Toate aceste descrise cu deamănuntul contribuesc nu numai la cunoaşterea 

 unei faune locale, ci şi la înaintarea ştiinţei în general. 3) Biologia peştilor 



