pentru o mare parte din fauna Europei centrale. De aceea multe chestiuni 

 de sistematică şi geografie animală am fost nevoit a le trată mai pe larg 

 decât e obiceiul să se facă înfcr'o lucrare asupra unei faune locale. 



In lucrarea de faţă am considerat numai peştii cari trăesc în apele 

 noastre interioare dulci şi sălcii, nu am putut însă consideră speciile ma- 

 rine ca Aterinele, Mullus, Engraulis, Syngnathus, etc, cari intră câte 

 odată din mare în lacurile noastre sărate. Acestea vor formă obiectul ce- 

 lui de a Ii-a volum care e încă în lucru: «Ihtiologia pontică». 



Această lucrare nu este o carte de popularizare sau un Manual de 

 Ihtiologie ; ea urmăreşte din contra numai publicarea în formă mono- 

 grafică a unor cercetări ştiinţifice — în mare parte originale — de faunistică, 

 sistematică şi biologie, etc. Nu am crezut dar nemerit să mai umplu locul 

 cu un nou capitol spre a da o descriere generală a corpului peştilor şi 

 organizarea lor. Asemenea cunoştinţe elementare trebue ca cetitorul să le 

 poseadă deja; iar de nu, le poate găsi în orice tratat de Zoologie sau ma- 

 nual de Ihtiologie. 



Ca mod de descriere am adoptat sistema diagnozelor scurte şi concise. 

 Acestea deşi răpesc timp mult cu alcătuirea lor, au însă avantajul de a 

 da în câteva fraze scurte sinteza tuturor caracterelor unei întregi grupe 

 sau specii. Dacă însă metoda descrierilor pe larg a fiecărei forme păcă- 

 tueşte prin lungimea şi prin aducerea a prea multe detalii inutile, şi dia- 

 gnozele prea scurte, bazate numai pe unul sau puţine caractere, păcă- 

 tuesc prin incompletitate care dă loc uşor la confuziuni. înainte când 

 descrierea unei specii se făcea după un singur exemplar aşâ zis «tipic», 

 găsirea caracterelor de distincţiune şi stabilirea diagnozelor erâ uşoară ; 

 aceste diagnoze însă se potriviau abia la câteva procente din exempla- 

 rele cari compun o specie. Astăzi însă, când s'a recunoscut marea varia- 

 bilitate a formelor, determinarea caracterelor distinctive nu se mai poate 

 face decât pe baza studiului unui mare număr de exemplare şi diagnoza 

 unei specii trebue să conţie în ea toate limitele de variaţiune spre a putea 

 îmbrăţişa toate exemplarele cari fac parte din acea specie. Condus de 

 aceste principii am căutat şi eu ca diagnozele ce le dau să fie cât mai 

 complete şi să se bazeze pe un număr mai mare de caractere. 



In afară de diagnoze însă am dat la cele mai multe specii şi câte o 

 descriere mai detaliată a formelor corpului şi toate caracterele secundare. 

 Mai mult încă, unde a fost nevoie, am dat chiar şi dimensiunile exacte ale 

 diferitelor părţi ale corpului dela mai multe exemplare. 



Spre a preciza şi mai bine valoarea fiecărei specii pe care am descris-o, 

 am căutat a forma pentru fiecare câte un tablou de sinonimii, tablou în 

 care să fie considerate mai cu seamă toate lucrările relative la Ihtio- 

 logia basinului Dunării şi al Mării Negre. Cu toată munca mare şi ră- 



