58 



basenului Dunării cu toţi afluenţii săi, ceeace constituia un fapt pe cât de 

 curios pe atât de important din punctul de vedere al geografiei animale. 



Faptul că el se găseşte în apele noastre de sigur că este foarte im- 

 portant, totuş el trăeşte numai în gurile Dunării şi nu urcă decât cel mult 

 câţiva kilometri în sus, el deci nu poate fi considerat ca un peşte al Du- 

 nării ci ca un peşte al Mării Negre, care intră câteodată şi în gurile flu- 

 viului. In susul Dunării sau prin bălţile ei de inundaţiune niciodată nu 

 l-am putut găsi, deşi l-am căutat înadins ani întregi la toate epocile. Lipsa 

 sa deci din apele acestui fiuviu cu afluenţii săi rămâne şi pe viitor un 

 fapt bine constatat. 



In România el se găseşte numai în Dobrogea şi anume numai în lacu- 

 rile noastre litorale de pe malul Mării Negre şi mai cu seamă în Zatonul de 

 lângă gura Sf. Gheorghe, în Razim, Sinoe Liman, Siutghiol, lacul Anadal- 

 chioi (Tăbâcărie) Taşaul, Comarova, Mangalia, Agigea, Tuzla, etc. precum 

 şi în gurile Dunării la Baba-Hasan, Sf. Gheorghe şi Sulina. Pe la Curbiele 

 şi gârlele de Chefal dela Razim şi Sinoe Liman se găseşte în cele mai 

 mari cantităţi. 



Biologia. Acest peşte care în toate apele Europei (afară de regiunea 

 basenului Dunării, Bohemia şi Helveţia până la Basel) în Algeria şi Ame- 

 rica de Nord, trăeşte în toate bălţile şi canal urile cu apă dulce, la noi nu se 

 găseşte decât în apă sărată sau în apa sălcie din lacurile litorale sau în 

 apă dulce amestecată cu apă de mare din gurile Dunării. In apă dulce 

 curată nu-1 găsim niciodată. El trăeşte întotdeauna la apă mică în apro- 

 pierea malurilor sau pe lângă regiunea stufului. 



El se hrăneşte cu diferite animale mici, crustacee, etc, dar mai de pre- 

 ferinţă cu icre şi pui de alţi peşti. Printr'aceasta el devine un periculos 

 duşman pentru îmmulţirea altor specii şi mai cu seamă pentru Guvidiile 

 şi Chefalii din lacul Razim. 



Acest peşte se reproduce în lunile Aprilie şi Maiu; pentru acest scop bărbaţii 

 construesc din fire de plante un cuib rotund având forma şi dimensiunile 

 unei nuci; pe acesta ei nu-1 leagă de plantele acuatice ca celelalte specii 

 de Gasterosteus, ci-1 lasă pe fundul apei, adeseori chiar acoperindu-l cu 

 nisip pentru a-1 feri de duşmani. In cuib depune una sau mai multe femele 

 60 — 80 de ouă a căror mărime este cam de 1,5 mm. diametru. Până la 

 desvoltarea completă a ouălor cuibul este păzit de către bărbat care stă 

 neclintit lângă gura sa şi care adeseaori chiar face mişcări vii cu corpul şi 

 cu aripile pentru a face să intre apă proaspătă în cuib. In timpul cât stă 

 de pază bărbatul este foarte rău şi atacă cu energie ori pe ce duşman, 

 cât de mare ar fi el, care caută a se apropia de cuibul său. In apele 

 mării nu am găsit niciodată cuiburi, în schimb însă foarte multe în Razim 

 în apropierea malurilor unde apa nu avea decât 50 — 60 cm. adâncime. 

 Trăgând primăvara cu o mică dragă pe fundul apei în apropierea malu- 

 rilor sau a stufului, suntem siguri că scoatem şi câteva cuiburi şi atunci 

 de obiceiu găsim şi peştele prins alături. Cu modul acesta această specie 

 este foarte uşor de cultivat în acuarii şi de observat de aproape în toate 

 obiceiurile vieţii ei. Caracteristice sunt mişcările lor repezi şi bruşte cari 

 înviorează acuariul. 



