6& 



de pâlnie începe aproape pe aceeaş linie cu pectoralele şi are o lungime 

 aproximativ egală cu jumătatea distanţei dintre inserţiunea ei şi anus; ea e 

 compusă din 10 radii divizate fiecare în mai multe ramure şi din 2 radii 

 mici cartilaginoase, cari susţin membrana exterioară a pâlniei. 



Anala începe cam în dreptul celui al Yl-lea radiu al dorsalei a doua 

 şi se termină odată cu ea. înaintea ei şi în urma deschiderii anale este 

 o proeminenţă mare conică. Caudala are 13 radii divizate, cu câteva mai 

 mici pe lături, marginea ei posterioară este rotunzită oval. 



Solzii sunt mici şi marginea lor posterioară formează un unghiu obtus, 

 care câteodată se rotunzeşte, ei sunt ctenoizi şi* au la marginea posterioară 

 câte 40 — 45 dinţi. Pe linia laterală — care e foarte puţin vizibilă — se pot 

 număra 65 — 77 solzi. 



Pentru completarea descrierii voiu da şi dimensiunile mai principale ale 

 diferitelor părţi ale corpului dela 2 exemplare de mărimi deosebite pro- 

 venite din lacul Brateş: 



1) Un exemplar de 153 mm. are următoarele dimensiuni: înălţimea 

 maximă a corpului la începutul primei dorsale 26 mm., lungimea capului 

 43 mm., înălţimea capului 20 mm., lăţimea capului în dreptul operculelor 

 34 mm., diametrul longitudinal al ochilor 6,5 mm., distanţa preorbitală 6,5 mm., 

 lungimea ventralei 26 mm., lungimea bazei celei de a doua dorsale 49 mm. 



2) Un exemplar de 201 mm. are: înălţimea maximă a corpului la în- 

 ceputul dorsalei 38 mm., lungimea capului 58 mm., înălţimea capului 29 mm., 

 lăţimea capului 44 mm., diametrul ochilor 7,5 mm., distanţa preorbitară 

 15 mm., distanţa interorbitară 7,5, lungimea ventralei 31 mm., lungimea 

 dorsalei a doua 64 mm. 



Colorafiunea. Coloarea generală a corpului este pe partea superioară 

 cafenie-cenuşie şi variază foarte mult, fiind câteodată mai deschisă, câteodată 

 mai închisă; pe faţa inferioară este alb-gălbie sau cenuşie. Pe ambele 

 laturi ale corpului este pătată cu dungi mari cafenii închise. Pe bot şi pe 

 obraz aceste pete iau forma unei reţele neregulate de linii închise. Toate 

 aripioarele afară de ventrală au coloarea generală a corpului şi sunt pă- 

 tate cu puncte cafenii închise cari le dau aparenţa de dungi longitudinale, 

 ■pe dorsale şi anală şi de dungi transversale pe coadă şi pectorale. 



Dimensiunile. Mărimea lor mijlocie este cam de 15 — 18 cm., cele mai 

 mari exemplare au 21—22 cm. lungime. 



Distribuţia. Această specie trăeşte în bălţile Dunării şi se găseşte aici 

 în tot timpul anului. Mai cu seamă în lacul Brateş şi în Dunărea veche 

 din bălţile Brăilei se găseşte în mare abundenţă. Ele însă emigrează şi în 

 bălţile din susul Dunării noastre. 



Biologia. Această specie preferă mai cu seamă apa de baltă şi în special 

 acolo unde sunt bălţi cari nu seacă în timpul verii. Ele sunt răpitoare 

 şi se hrănesc cu tot felul de viermi, insecte, crustacee şi cu peşti mici. 

 Epoca lor de reproducţie este pe la sfârşitul lui Aprilie şi Maiu. Se re- 

 produc pretutindeni prin bălţi şi vara am putut recolta puii lor în toate 

 bălţile Deltei Dunării, în Brateş, Crapina, etc. Ouăle lor sunt conice, având 

 o lungime ca de vreo 2 — 2,5 mm.; ele le lipesc pe pietre şi pe rădăcini 

 sau pari, etc. Durata incubaţiunii este scurtă, iar puii lor se ţin mai mult 

 la apă mică în apropierea malului. 



