6? 



Nume populare. La Bratcş si bălţile de inundaţie alo Prutului li se zice: 

 Guvidie de baltă şi Guvidie de Brateş, pescarii români din Pisica, Vă- 

 căreni, etc. le zic Milroace, Mitrocari şi clin cauza asemănării lor exte- 

 rioare cu Aspro zingel le mai zic şi P... ciobanului. Pescarii turtucăieni şi 

 în judeţele dela Călăraşi în sus le zic Glăvoace. 



Întrebuinţare. Acolo unde există în cantităţi mai mari se prind şi au o 

 valoare comercială însemnată. Guvidiile de Brateş au în totdeauna pe piaţa 

 Galaţului multă căutare şi se plătesc bine. 



Cum am arătat şi la specia precedentă, pescarii din Turtucaia le între- 

 buinţează şi pe aceste ca leac pentru durere de stomac. 



3 sp. Gobius trautvetteri Kesslet. 



Tab. III. 



Caractere specifice : Corpul 1 u n g ă r e ţ î n g u s t â n d u - s e la partea 

 sa p o s t e r i o a r ă. Capul mare, puţin mai lat decât înalt; Lun- 

 gimea sa este egală cu 1 / i din lungimea totală a corpului. 

 Deschiderea bucală largă ajungând înapoi până sub mar- 

 ginea anterioară a ochiului. Falca de jos ieşită înaintea 

 celei de sus. Buzele cărnoase însă înguste. Ochii mari 

 i/ 6 — 1 / 5 clin lungimea capului şi apropiaţi între ei. Partea 

 superioară a o p e r c u 1 u 1 u i cu solzi. înălţimea maximă a 

 celei de a doua aripioare dorsale este la mijloc sau îndată 

 după mijlocul ei. înălţimea analei merge crescând spre 

 part e a pos t er io ară. C au dala foarte mare, aproape l f 6 din 

 lungimea totală a corpului. Partea superioară a corpului 

 cenuşie- cafenie sau cafenie deschisă cu puncte albe şi 5 — 6 

 pete mari cafenii închise în direcţiunea liniei laterale; 

 partea inferioară albie. 



Sinonime : 



Gobius Trautvetteri : Kessler, Ausziige aus dem Beriche einer an die 

 nordwestlichen Kiisten des Schwarzen Meeres, etc. II, p. 59. Kessler, Ri- 

 băi Cernago i Caspiscogo Morei. Petersburg 1874, p. 96. Kessler, Ihtio- 

 logia Aralo-Caspi-pontică, 1877, pag. 221 (No. 74). GuntJier, Caţalogue of 

 the Fishes in the British Museum, voi. III, p. 553 (adenda et corigenda). 

 Grimm, Archiv fur Naturgeschichte, I Bd., 2 Heft, 1892, pag. 199, No. 81. 



Gobius cephalarges var. b.: I. F. Smitt, Forhandlinger Vetensk. Akade- 

 mien 1899, No. 6, Stockholm, pag. 547. 



I D. 6, II D 1/16—18, P 18—19, V 1/10/1, A 1/12—14, C 13—14, L. 

 lat. 63— 70. 



