68 



- Această specie care a fost descoperită mai întâiu de către Kessler în 

 Limanul Bugului dela Nicolajew şi apoi în Limanul Nistrului, a fost ad- 

 misă ca specie bună de Gi'mther, Grimm, etc. şi de toţi câţi s'au ocupat cu 

 peştii Mării Negre, până ce în ultimul timp F. A. Smitt a vroit să dove- 

 dească identitatea ei cu Gobius cephalarges Pali. In această specie s'ar 

 putea uni după Smitt 6 din speciile descrise din Marea Neagră, formând 

 2 varietăţi şi anume: a) Gobius eurycephalus Kessl.-\- G. platyrostris Pali., 

 Kessler + G. cephalarges Pali. şi b) Gobius ratan Nordm.+ G. syrman 

 Nordm. + G. Trautvetteri Kessler. 



Nu pot intra aci în discuţiunea acestor chestiuni, pe cât de importante 

 pe atât de grele, ce le rezerv pentru a fi tratate pe larg în monografia 

 completă a acestui gen. Aici mă mulţumesc numai a semnala că între 

 guvidiile dela Brateş şi mai cu seamă dela balta Oltina am găsit şi câteva 

 exemplare cu capul mai îngust şi mai înalt, cu gura foarte mare şi cu 

 partea posterioară a corpului mai lungăreaţă. Ducând aceste exemplare la 

 Muzeul din Viena şi comparându-le cu exemplarele aflate acolo am putut 

 să constat împreună cu distinsul ihtiolog, directorul şi intendentul acelui 

 Muzeu că sunt G. trauvetteri Kesl. 



In privinţa felului de vieaţă a acestei specii în apele noastre dulci nu este • 

 mult nou de spus, deoarece ea se potriveşte în mai toate privinţele cu 

 specia precedentă; au acelaş mod de vieaţă, aceeaş hrană, aceleaşi epoce 

 şi locuri de reproducţie. Singura diferinţă e că această specie este cu 

 mult mai rară în apele noastre. 



Şi în privinţa numelor populare n'am putut găsi vreun nume dosebit, 

 deoarece pescarii o confundă cu totul cu specia precedentă. 



4 sp. Gobius cephalarges Pali. 



Tab. III. 



Caractere specifice : Corpul îndesat, înalt şi la partea sa pos- 

 terioară comprimat tare lateral. Capul mare, cu mult mai 

 lat decât înalt şi cu o lungime egală aproximativ cu 1 / 4 

 din lungimea totală a corpului. Botul lat şi buzele căr- 

 noase. Ochii relativ micişi distanţa inter orbitală mare. 

 per cuiul numai pe partea superioară cu puţini solzi. 

 Deschiderea anală mult mai apropiată de vârful capului 

 (cu 1 / 5 — 1 / i ) decât de vârful ■cefadei. Solzii mici cu 11 — 13 

 rânduri transversale pe coadă. înălţimea maximă a dor- 

 salei a II- a este la mijlocul ei; înălţimea analei creşte în- 

 cet spre partea ei posterioară. Toate aripioarele, afară de 

 ventrale, pătate sau cu dungi mai cu seamă la baza lor. 



