74 



se referă numai la specii diferite ci şi la varietăţi sau la diferenţe de 

 vrâstă a uneia şi aceleiaş specii. 



Pescarii Lipoveni din aceeaş localitate deosebesc din contră numai 3 

 forme şi anume: Laban, Vastranos şi Băstrug. Studiind de aproape toate 

 aceste forme am constatat în apele noastre interioare următoarele 5 specii 

 sigure, cari insă în afară de Mugii cephalus sunt foarte greu de deosebit una 

 de alta. Voiu descrie dar prima specie mai detaliat dând şi toate indica- 

 ţiunile în privinţa biologiei, pescuitului, etc, iar pentru celelalte voiu da 

 numai diagnozele cu sinonimele şi voiu semnala apoi numai diferinţele 

 sau părţile caracteristice: 



/ sp. Mugii cephalus Cuv. Chefalul mate sau Labanul. 



Tab. IV. Fig. 23 a, b. 



Orbitele cu 2 pleoape adipoase verticale bine desvoltate 

 cari acoperă aproape V 3 din iris. Buza do sus nu prea groasă. 

 Spaţiul jugular oval. 



Br 6, 1D4, 21)1—2/8, Pl/15— 16, Vl/5— 6, A3/8— 9, C3/12/3, L. lat. 

 41—43, L. tr. 12—13. 



Sinonime : 



Kkpalog: Aristot., Hist. Anim. 



Mugii cephalus: Ciivier, Regne anim. Bonaparte, Fauna italica, v. III, 

 Pesci VI, p. 30, fig. 1. Cuvier ei VaJenciennes, 1. c , voi. XI, p. 19, tab. 

 307. Nordmami, Faune pontique, p. 395. Giintlier, Catalogue of the 

 Fishes III, p. 417. Kessler, Ausziige, a. d. Berichte liber eine a. d. nord- 

 westl. Kiisten, etc, p. 30; Ihtiologia Aralo-Caspi-pontică, p. 229, No. 106. 

 Secley, 1. c, p. 70. I. Victor Carus, Prodromus fauna) Mediterana?, 1889 — 

 1893, voi. II, p. 705. E. Moreau, Hist. nat. des Poissons de la France 

 (1881), voi. III, p. 183. L. Sucher, Fische d. Adria, p. 44 (1895). 



Dintre toate speciile de Cbefali aceasta este cea mai uşor de recunos- 

 cut, atât prin dimensiunile sale cu mult mai mari decât la toate celelalte 

 şi forma corpului, cât şi mai cu seamă prin cele 2 pleoape mari adipoase 

 verticale cari acoper marginea anterioară şi cea posterioară a ochiului. 

 Corpul este puţin comprimat pe lături cu spinarea groasă şi rotunzită; 

 linia spinării este aproape dreaptă — foarte puţin curbată — -, iar cea ven- 

 trală convexă. Capul este pe partea sa superioară lat, turtit de sus în 

 jos şi puţin convex. înălţimea maximă a corpului este la începutul primei 

 aripioare dorsale şi se cuprinde do 5 ori în lungimea totală a corpului 

 incluziv caudala; înălţimea minimă la pedunculul caudal se cuprinde de 

 11 ori în acea lungime. Capul este ceva mai mare ca înălţimea corpului 

 şi se cuprinde aproximativ de 4,5 ori în lungimea totală. 



