76 



lacul. Chiar în timpul verii când intră ei în lac, dacă vine vreo furtună 

 ei caută să iasă afară şi intră apoi clin nou. 



Hrana lor constă din Plankton, dar mai cu seamă din substanţele or- 

 ganice amestecate cu nisip şi nămol ce le găsesc pe fundul lacului ; de 

 aceea în stomahul lor — care are forma unei rânze cu pereţi foare mus- 

 culoşi — găsim întotdeauna nisip şi ierburi. 



Epoca de reproducţie începe dela 15 August şi se termină în primele 

 zile ale lui Septemvrie, aşa că pe la 15 Septemvrie se văd deja pui de Ghefal. 

 Locurile de reproducţie ale chefalilor din Marea Neagră nu se cunoşteau 

 până acum, ba chiar se emiseseră de către naturaliştii ruşi tot felul de 

 ipoteze asupra acestei chestiuni. Lucrurile stau însă cu mult mai simplu, 

 după cum am putut adeseori să le observ şi după cum le observă în fiecare 

 an pescarii noştri dela Sinoe-Liman. De obiceiu chefalul se bate în Razim 

 şi Sinoe-Liman la apă cu fund nisipos şi cât se poate mai mică; clacă se 

 întâmplă că o femelă e prinsă la coteţ când n'a lepădat încă icrele, ea îşi 

 caută un mascul şi se bate chiar sub ochii pescarilor în coteţe. Adeseaori 

 mi s'a întâmplat să scot chefali dela garduri şi să-mi lepede toate icrele 

 în palmă. Nu însă în toţi anii se bate chefalul în Razim sau Sinoe; se 

 întâmplă câteodată că nu intră decât puii în lac, iar cei cu icre stau afară; 

 în acel an bătaia se face pe bancurile de nisip de lângă malul mării, 

 unde apa este foarte mică, şi în locuri liniştite unde nu se fac valuri 

 mari. Durata încubaţiunii icrelor este foarte scurtă, aşâ că peste puţin 

 timp găsim pui mici numeroşi. Aceştia stau puţin în lac, până ajung la 

 lungime de 5 — 8 cm. şi pleacă apoi în mare. Pescarii sunt foarte veseli 

 când Chefalii au lepădat icrele lor în lac, căci ştiu că în anul următor 

 aceşti pui se întorc cu siguranţă iarăs la acelas lac si deci recolta anului 

 viitor le e asigurată. In mare puii se hrănesc foarte puţin, aşâ că pri- 

 măvara, când se întorc înapoi, nu sunt decât cu foarte puţin mai mari 

 decât când au plecat. In lac însă ei se hrănesc bine toată vara, aşâ că 

 pe la Septemvrie ajung ca de 15 — 18 cm. lungime şi se prinde foarte mult 

 pentru afumat numindu-se în comerţ Licurini (aceasta mai cu seamă 

 pentru celelalte specii). In anul al 3-lea când vin înapoi în Ghiol ei sunt 

 deja cu icre. 



Întrebuinţarea. Dintre toţi Chefalii Labanul are carnea mai gustoasă şi 

 de aceea el se consumă mai mult proaspăt. Se întrebuinţează însă mult şi pen- 

 tru afumat, marinate, etc. In apele noastre este în mare abundenţă, însă 

 mult mai numeroase sunt speciile celelalte şi în deosebi Mugii auratus şi 

 M. capito. In cele mai mari cantităţi se găseşte în lacurile Razim şi mai 

 cu seamă în Sinoe Liman; el intră însă mult şi în lacul Mangalia, Tatlageac şi 

 Zatonul dela Sud de gura Sf. Gheorghe. Icrele sale sunt foarte apreciate, 

 din ele se face Butarga sau aşâ zisele icre de cliefal. 



Nume populare. Numele mai răspândit e Ghefal mare şi Chefal cu 

 capul mare. Lipovenii şi Românii dela Jurilofca îi zic Baban sau Ba- 

 laban. Grecii îi zic Labani şi Pacios. 



Pescuitul. Chefalul de toate speciile se prinde în modurile următoare: 



1) In lacuri, cari mai toate sunt separate de mare numai printr'o în- 

 gustă limbă de nisip (un cordon litoral) şi cari au o apă sărată sau pu- 

 ţin îndulcită, prinderea se face în modul următor: Primăvara înaintea 



