78 



ia mijloc şi cu 2 coteţe pe lături. Câte odată în fine se fac numai aşa 

 numitele coteţe bulgăreşti, compuse dinfcr'un obor de o parte, cu cote- 

 ţul de alia, iar la mijloc «gardul sterp» care le întretaie şi se întrerupe 

 formând un fel de limbi prin cari se poate intra prin ambele părţi în coteţ. 

 Cele mai bune vânturi pentru intrarea Chefalului în lacul Sinoe Liman 

 sunt cele de Ost (rus. Wostok) şi Sud-Ost (rus. Abaza). Când vine 

 Cbefalul se cunoaşte dela distanţe mari, deoarece el înoată la suprafaţa 

 apei şi îi dă aparenţa ca şi cum apa ar li încreţită de vânt. 



2) In lacuri se mai prinde Chefalul cu Setcele întocmai ca cele de 

 scrumbii. 



3) In Mare se prinde Chefalul la Constanţa şi Mangalia în 2 moduri: 



a) Se prinde cu Setcele numite de pescarii Greci Voii; aceste au o 

 lungime de 250 m. şi o lăţime de 3 m. Reţeaua din mijloc este foarte sub- 

 ţire (aţă No. 100) şi are ochi ca de 2 degete; reţelele laterale (Sirecu- 

 rile sau Radinele) sunt împletite din aţă mai groasă (No. 40) şi au 

 ochii de 8 degete. Ele se aşază în mare şi se lasă peste noapte. 



b) Al doilea mod de prindere şi de care se folosesc mai cu seamă pes- 

 carii noştri Turci este cu rogojina. Aceasta constă dintr'un număr 

 mare de rogojini de papură, cusute una de alta cap la cap, având în to- 

 tal o lungime de 200 m. Marginile ei de ambele părţi sunt întoarse în 

 sus şi prinse din loc în loc cu sfoară pentru a sta astfel ridicate şi a 

 împiedica peştele care a sărit pe ea să mai poată sări înapoi în apă. Cu 

 acest instrument se pescueşte noaptea când nu e lună. Atunci pleacă 

 2 pescari, unul cu barca apucă de un capăt al rogojinei şi ramează în- 

 cet, celalt merge pe mal şi ţine de celalt capăt al rogojinei. Când se 

 simte Chefalul, cel cu barca descrie un rondo şi se apropie de mal, iar 

 cel dela mal stă locului; atunci la un moment dat când rogojina e a- 

 proape de mal, începe a bate cu piciorul în apă şi Chefalul speriindu-se 

 sare tot pe rogojină, de unde nu se mai poate întoarce înapoi. Sgomotul 

 produs prin săriturile Chefalului pe rogojină în liniştea nopţii este foarte 

 caracteristic şi interesant pentru spectatori. 



2. sp. Mugii chelo Cuv. 



Tab. IV. Fig. a, b, o, d, e. 



Orbitele fără pleoape adipoase, buza de sus foarte îngroşată, 

 pe partea ei inferioară cu 3 serii de papile dentare foarte 

 mici, scurte şi late. Anala cu 9 radii moi. Spaţiul jugular 

 aproape nul. Maxilarele superioare nu sunt complet aco- 

 perite de suborbitale. 



Sinonime : 



Mugii chelo : Cuvier, Regne animal. Bonaparte, Fauna italica, v. III, 

 VI. 30, fig. 3. Cuvier et Valenciennes, 1. c, voi. XI, pg. 50, tab. 309. 



