8-2 

 5. sp. Mugii capito Cuv. 



Tab. V. Fig. 27 a-f. 



Orbitele fără pleoape adipoase. Buza de sus ne îngroşată. 

 Botul lat şi turtit. Distanţa interorbitară se cuprinde de 

 2 2 /;î ori în lungimea capului. Spaţiul jugular oval la partea 

 anterioară şi p r e 1 u n g i t î n f o r m ă de cuiu spre partea poşte- 

 rioară. Anala cu 9 radii. Oasele maxilare superioare nu 

 sunt c om plet acoperite de suborbitare, cari au margi- 

 nile lor anterioare drepte. 



Sinonime : 



Mugii cephalus var. A: Risso, Ichthyologie, Nice, pag. 344, sp. 1. 



Mugii ramada: Risso, Hist. nat. III, pag. 590, sp. 305. 



Mugii capito: Cuvier, Regne anim. Bonaparte Iconograph. della fauna 

 italica, voi. III, pag. 31, fig. 1. Cuvier et Valenciennes, 1. c, voi. XI, 

 pag. 36, tab. 308. Gunthef, Catalogue III, pag. 439. I. V. Carus, Pro- 

 drom. Faunae mediter., pag. 706. Seeley, 1. c, pag. 69. Moreau, 1. c, voi. III, 

 pag. 188. L. Sucker, 1. c, pag. 45. 



Br. 6, 1 D. 4, 2D. 1/7—8, P. 1/16, V. 1/5, A. 3/9, C 3/14/3, L. lat. 

 45, L. tr. 14. 



Această specie nu a fost încă descrisă până azi în Marea Neagră. In 

 tot cazul nici unul din autorii ruşi : Kessler, Nordmann, Grimm, Kusnet- 

 zow, Borodin, etc. nu pomenesc niciodată despre ea. Probabil dar că 

 această specie nu se ridică până pe coasta nordică a Mării Negre şi mai 

 cu seamă în regiunile Crimeei şi a Odesei, cari au fost mai bine cerce- 

 tate de aceşti naturalişti. Intru cât priveşte însă coastele Basarabiei, eu 

 cred că acestea nu au fost bine studiate — deşi Kesler dă numele populare 

 de Chefali din aceste regiuni — şi că această specie se suie cu siguranţă 

 până cel puţin spre gura Nistrului. 



In muzeul dela Viena profesorul Steindachner mi-a arătat mai multe 

 exemplare ce i s'au trimis dela Varna şi pe cari le determinase el. In 

 apele noastre litorale şi în special în Sinoe-Liman această specie intră în 

 mari cantităţi şi e foarte apreciată de pescari şi comercianţi. 



Nume populare. Pescarii români îl numesc Chefal sau Chefal cu coada 

 lată, pescarii greci Platarin, iar pescarii lipoveni din Jurilofca îl numesc 

 Bistrug (adică bastard, căci ei îl consideră ca un fel de corcitură). 



