2. FAM. P-LEURONECTIDAE. 



Rsiso (Hist. nat. eur. merid. voi. III. 1826). 



Anacanthini cu corpul foarte comprimat dela stânga spre dreapta ; nesimetric 

 şi cu ambii oclii pe acceaş parte a capului. Partea corpului fără ochi, de regulă 

 necolorată. Dorsala ocupă toată muchea spinării, anala toată muchea ventrală, 

 deschiderea anală fiind foarte sus situată. Ventralele jugulare. Fără heşică îno- 

 tătoare. 



Peştii cari constituesc această familie — numiţi de ordinar peşti laţi 

 sau turtiţi — sunt locuitori ai mărilor. Ei stau de obiceiu cu partea cor- 

 pului lor care nu e colorată lipiţi pe fundul apelor, şi când înoată, au în 

 totdeauna partea cu ochii îndreptată în sus. In Marea Neagră există 3 

 specii din această familie, reprezentanţi ai celor 3 genuri: Rhombus (Cal- 

 cani), Solea (Limbi) şi Pleuronectes (Cambule). Dintre aceştia numai Pleu- 

 ronectes, care intră şi se reproduce în lacurile noastre litorale sărate, 

 poate fi cuprins în lucrarea de faţă. 



Embrionii peştilor din această familie şi puii în stadiile cu totul tinere 

 sunt perfect bilateral simetrici, având câte un ochiu de fiecare parte a 

 capului. Capul începe a deveni asimetric abia în stadii mai târzii, când 

 începe ochiul de pe partea stângă — la Rhombus cel din dreapta — a se 

 învârti pentru a ajunge pe partea dreaptă a corpului. Această familie deci, 

 prin aceasta, ne oferă un frumos exemplu atât pentru adaptaţiunea şi mo- 

 dificarea organismului prin modul de vieaţă, cât şi pentru legea funda- 

 mentală biogenetică a lui Haeckel, prin care se stabileşte că: Ontogenia 

 este o scurtă recapitulare a Phylogeniei. 



Gen. Pleuronectes L. 



Corpul mult mai lung decât înalt {lat); ochii pe partea dreaptă şi 

 numai excepţional în stânga. Gura îngustă şi oblică. Aripioara dor- 

 sală începe deasupra ochiului superior, radiile ei sunt mai mult ne- 

 divizate. Dinţii de pe partea fără ochi cu mult mai puternici decât 

 cei de pe partea cu ochi. Solzi mici sau înlocuiţi cu oase cutance 

 aspre. 



