91 



urmează şi ele coloarea generală a corpului, fiind şi ele presărate din loc în 

 loc cu pete mai închise. Irisul este albastru, împresurat de un inel auriu. 



Dimensiunile. Exemplarele obişnuite sunt cam de 25 — 30 cm. lungime, 

 se găsesc însă şi foarte multe ceva mai mari ajungând chiar până la 35 cm. 



Distribuţia. Cambula este un peşte de mare, care fcrăeşte în apropierea 

 coastelor noastre, mai cu seamă în locurile unde este un fund nisipos. Ea 

 intră însă în mari cantităţi şi în lacurile noastre litorale ca: Razimul, Lacul 

 Babadag, Sinoe, Zatonul, Siutghiol, Mangalia, etc. In Razim şi Sinoe se 

 găseşte în cantităţi enorme. Deşi în alte părţi ea se urcă în fluvii până la 

 distanţe mari şi chiar din Marea Neagră, după Kessler, ea se urcă din Bug 

 până la Nicolajew, totuş în Dunăre ea nu intră aproape de loc şi în tot 

 cazul numai în regiunea gurilor ei. 



Biologia. Cambula iubeşte de preferinţă apa sărată a mării şi apa 

 sălcie din lacurile noastre litorale, ea suportă însă tot aşâ de bine şi 

 apa dulce din Siutghiol şi chiar din gurile Dunării. Fundul nisipos îi este 

 foarte prielnic, căci acesta îi oferă pe de o parte o bună apărătoare în 

 contra duşmanilor — ascunzându-se în el şi adaptându-şi coloarea ei colorii 

 nisipului mării — iar pe de altă parte aicea găseşte mai mult decât 

 ori unde hrana care-i convine mai bine. Hrana ei constă mai cu seamă 

 din scoici şi melci. 



Epoca lor de reproducere este prin Martie şi Aprilie; Ouăle lor plutesc 

 în apa sărată a mării sau în Razim şi se pot prinde în această epocă cu 

 reţeaua fină de Plankton. Puii până ce ajung o lungime de un cm. sunt 

 simetrici bilateral şi înoată liberi în toate părţile ; prin Iunie însă ei încep 

 a deveni asimetrici şi atunci se scoboară la fund pentru a începe vieaţa 

 lor de «peşti turtiţi». 



întrebuinţarea. Cambula există în cantităţi enorme în apele noastre şi 

 mai cu seamă în lacul Razim. Din nenorocire însă acest peşte la noi nu 

 are aceeaş valoare comercială pe care o are în alte teri şi mai cu seamă 

 in Germania. Ţăranul nostru — pentru care acest peşte ar putea ii o hrană 

 foarte ieftină şi higienică — nu-1 cunoaşte încă şi nici nu vrea să-1 consume; 

 numai populaţiunea din Dobrogea îl cunoaşte şi-1 apreciază. Preţurile sale 

 en gros variază între 7 15 bani pe kgr. — Abia în timpul din urmă 

 comercianţii din Asia-Mică, Egipt şi Turcia au început a cumpăra acest 

 peşte pentru export şi este de sperat că de acum în scurt timp va li pus 

 şi el în valoare. Conserve, afumături, etc. până azi nu se fac încă la noi 

 din acest peşte decât pe o scară foarte mică, deşi el e foarte bun pentru 

 asemenea preparaţiuni. Producţiunea actuală a Razimului e de 200.000 

 până la 300.000 kgr. anual (1904: 218.127 kgr.). 



Pescuitul. Cambula se pescueşte în lacul Razim cu nişte setce speciale 

 numite Setce de cambula, cari se bat pe pari în lac şi se caută în fiecare 

 dimineaţă pentru a se scoate peştele ce sa prins în ele. 



Nume populare. In general la pescarii din Dobrogea şi mai cu seamă 

 la Lipovenii din. Jurilofca, Tulcea, Sarikioi, etc.se numeşte Cambula. Pescarii 

 români clin Constanţa însă îi zic şi Limbă, Grecii Glossis, iar Turcii Pisiea. 



