94 



Descrierea. Forma generală a corpului se asemănă întru câtva cu aceea 

 a Mihalţului. Capul este foarte mare, rotund înainte şi foarte turtit de sus 

 în jos. Lungimea capului este numai cu puţin mai mare decât lăţimea sa 

 şi se cuprinde de 5 Va — 6 ori *în lungimea totală a corpului. Corpul este 

 în partea de dinainte perfect rotund, iar înspre partea posterioară foarte 

 mult comprimat lateral, aşa că somnul se poate servi de coada sa lungă 

 ca de un biciu. Cura este foarte largă şi rotundă, falca de jos fiind puţin 

 ieşită înaintea celei de sus. Ambele fălci sunt încunjurate de câte o buză 

 groasă şi cărnoasă, cari acoper dinţii. Pe ambele fălci se află câte o dungă 

 lată cu mai multe serii de dinţi conici subţiri, îndreptaţi cu capetele înapoi 

 şi dispuşi în formă de perie. Cea de pe falca inferioară — care este compusă 

 din 4 — 6 serii consecutive de dinţi — este întreruptă printr'un mic spaţiu 

 liber la mijlocul fălcii, aşa că se împarte în 2 câmpuri laterale cari au 

 aparenţa a 2 darace de scărmănat lâna. Cea de pe falca superioară este 

 subîmpărţită în 2 dungi mai mici, din cari pe cea anterioară dinţii sunt ceva 

 mai mari şi sunt separaţi ca şi pe falca de jos în 2 câmpuri printr'un 

 mic spaţiu liber la jumătatea fălcii, iar pe cea posterioară dinţii sunt ceva 

 mai mici şi nu mai sunt separaţi la mijlocul fălcii, formând astfel o dungă 

 continuă. La partea posterioară a dinţilor de pe falca de jos membrana 

 care căptuşeşte gura formează o cută mare circulară care, când gura e 

 închisă, astupă ca o supapă toate spaţiile ei libere şi împiedică ca apa de 

 respiraţiune să nu iasă afară din gură, împingând-o astfel spre cavitatea 

 branchială. Limba, care este scurtă şi groasă având o formă triunghiulară, 

 este fără dinţi. Pe vomer sunt 2 pete simetrice cu dinţi mici conici. 



Deasupra fălcii de sus, pe oasele maxilare, sunt 2 musteţi foarte lungi 

 cari întinse înapoi ajung până aproape de sfârşitul aripioarei dorsale. Sub 

 falca inferioară, la distanţe egale una de alta şi paralel cu marginea gu- 

 rii, se inserează alte 4 musteţi din cari cele 2 mijlocii — anterioare — -sunt 

 ceva mai scurte ca cele 2 laterale — posterioare — ; lungimea acestora 

 din urmă fiind şi ea aproximativ egală cu l / 3 din lungimea musteţilor 

 maxilare. Dela inserţiunea acestor musteţi posterioare în jos pielea for- 

 mează un fel de afunclătură în care ele se aşează ca într'o teacă. In urma 

 musteţilor inferioare — la o distanţă aproape egală cu distanţa lor dela 

 marginea gurii — pe partea inferioară a capului pielea formează o cută 

 adâncă având o formă semilunară sau a unui unghiu obtus. 



Ochii sunt foarte mici, aşezaţi fiecare la câte o mică distanţă de cape- 

 tele posterioare ale gurii. Distanţa între ei e foarte mare. Narinele sunt 

 duble şi separate printr'o distanţă mare unele de altele ; cele posterioare 

 sunt rotunde şi situate între ochi, puţin mai înaintea lor, iar cele anteri- 

 oare, la oareşicare depărtare, sunt cu totul apropiate de buza de sus şi 

 au forma unor mici tuburi prelungite. 



Deschiderile branchiale sunt largi şi acoperite de o membrană bran- 

 chială foarte mare, susţinută de 16 radii branchiostege. Pe partea anteri- 

 oară a celor 4 arcuri branchiale se află din distanţă în distanţă o serie 

 de ghimpi branchiali elastici, scurţi, groşi şi cu capetele neascuţite. 



Deasupra inserţiunii aripioarelor pectorale se află o mică deschizătură 

 (Porus laterălis, Iieckel), care conduce într'o cavitate aşezată în interio- 

 rul musculaturii pieptului. 



