96 



tească multe păţanii sau chiar să arate urme de muşcături de Somn la 

 mâini şi la picioare. Un caz pozitiv, întâmplat cu câţiva ani în urmă pe 

 Dunăre în apropiere de Reni, merită a fi semnalat: Un pescar dându-se 

 jos din barcă în mijlocul Dunării pentru a se scălda, a fost apucat de pi- 

 cior de un somn şi neputând scăpa de el, a căzut la fund ; după câteva 

 zile sa găsit pe Dunăre plutind cadavrul pescarului având piciorul în- 

 treg în gura Somnului care, nemai putându-1 lăsa, se înecase şi murise şi el. 



Somnul trăeşte mai mult pe la fundul apei sau ascuns pe sub maluri 

 şi rădăcini unde stă la pândă. Noaptea pe lună mai cu seamă iese la pescuit 

 obleţi. Adeseaori însă am avut singur ocaziunea să observ somni stând 

 în baltă la apă mică, nemişcaţi, în poziţie verticală, sprijiniţi cu coada de 

 fund şi cu gura mare căscată în sus, ca şi cum ar ii fost o plantă acua- 

 tică cu floarea deschisă; îndată ce veniâ un peştişor pe acolo, se repeziâ 

 şi-1 înghiţiâ. Un pescar, care fără să observe, băgase mâna în apă pentru 

 a se spălă, a fost apucat şi cu multă greutate a putut-o scoate fără piele pe ea. 



In timpul verii Somnul mănâncă cu multă lăcomie cantităţi foarte mari 

 de Rusalii (larve de o specie de Efemeride), până ce nu se mai poate 

 mişca ; atunci el devine foarte greoiu şi se lasă pe fundul Dunării — unde 

 apa e mai rece — pentru a digera. 



Reproducţia. Epoca de reproducere a Somnului este primăvara, odată 

 cu Crapul, adică când apa ajunge la o temperatură de 18° — 20°. Bătaia 

 se face în mai mulţi răstimpi şi cade de obiceiu între 20 Aprilie până 

 pe la 10 Maiu; în tot cazul la 20 Maiu toţi au lepădat deja icrele. Bătaia 

 mai este însă influenţată şi prin epocile de creştere a apelor, fiind 

 şi ea ceva mai târzie când apele mari vin mai târziu. Pescarii din re- 

 giunea Brăilei zic că Somnul se bale când înfloreşte «Aleorul» (o specie 

 de Euphorbia). 



Somnul leapădă icrele prin bălţi; în acestea intră de timpuriu din primă- 

 vară şi imediat după ce icrele sale s'au desvoltat caută să iasă înapoi afară. 

 De aceea întotdeauna Somnul este primul peşte ce cade la garduri ; se 

 zice chiar despre el de către pescari, că el simte cu câteva zile înainte 

 când apele au să înceapă a scădea. Locurile unde depune Somnul icrele 

 sale sunt la apă foarte mică, pe lângă maluri, pe buruiene sau pe rădăcini 

 de sălcii, buşteni, etc. Când vine epoca de reproducţie, ei se împărechează 

 şi merg câte doi în aceste locuri, femela frecându-se cu burta de crengi, 

 rădăcini, etc. pentru a înlesni ieşirea icrelor. Din această cauză chiar somnii 

 prinşi în această epocă au adesea burta sgâriată. Ouăle au o coloare albă- 

 gălbie şi un diametru cam de 3 mm. O femelă de 10 kg. are peste 

 100.000 de boabe de icre. 



Foarte interesantă este îngrijirea mare ce o dau aceşti peşti ouălor şi 

 puilor lor : îndată ce femela a lepădat icrele, cari se lipesc de crengi, 

 rădăcini, buşteni, etc. şi bărbatul le-a fecundat, femela pleacă, iar bărbatul 

 rămâne lângă ele pentru a le păzi. El este atât de credincios acestei sar- 

 cini încât în acest timp nici chiar hrana sa favorită — Rusaliile — nu-1 mai 

 pot distrage; dacă vreo vietate acuatică se apropie de ouă, el sau se 

 repede şi o mănâncă, sau o loveşte cu coada ca cu un biciu. Mai inte- 

 resant însă e că în unii ani, când apele încep să scadă brusc şi ouăle sunt 

 ameninţate să rămână pe uscat, nici atunci Somnul nu le părăseşte, şi dacă 



