§?_ 



în adevăr apa scade atât de tare, încât ele rămân pe uscat, atunci el iea 

 apa cu coada sa lată ca cu o lingură şi le stropeşte mereu. Ouăle sunt 

 în adevăr atât de rezistente, încât după afirmările pescarilor ele învie 

 aproape în totdeauna. 



Durata de desvoltare embrionară este cam de 8 zile. 



Pescarii afirmă că Obleţul şi Batca ar mânca ouăle Somnului şi că puij 

 lor sunt atacaţi de Bibani şi de Pietrari (Aspro zingel). De asemenea ei afir- 

 mă că Obleţului îi plac balele Somnului şi de aceea se adună foarte mulţi 

 când e un Somn priponit în apă. Pescarii ştiu aceasta şi vin în totdeauna 

 cu chipcelul la prins obleţi în acel loc. 



Întrebuinţarea. Somnul are o carne — deşi grasă — -foarte gustoasă şi 

 foarte mult apreciată. Proaspăt se consumă mai cu seamă peştii tineri până 

 la 1.50 m. lungime, cari nu sunt atât de graşi. Exemplarele grase se sărează 

 şi âşâ zisa Pană de somn sau Somnul îndulcit formează unul dintre 

 alimentele favorite ale poporului nostru. 



In apele noastre se prind cantităţi considerabile clin această specie şi 

 se face un comerţ foarte însemnat cu ea. Numai în pescăriile clin Delta 

 Dunării se prinde în fiecare an până la 400.000 kg. (în 1904 351.899 kg.), 

 din cari 184.509 kg. s'au vândut proaspăt şi restul sărat. 



Părăsite. In Somni s'au constatat până azi 5 specii de nematode (din 

 cari Nematoideum siluri glanidis este un părăsit special al său), 3 specii 

 de Ecbinorhynci, 3 Distomi şi 2 Cestode. 



Pescuitul. Somnul se prinde în diferite moduri, după apele şi timpul când 

 se pescueşte. In Dunăre se prinde : 



1) Cu Cloncul, un instrument special pentru prinderea sa; el constă dintr'o 

 undiţă, cu o broască ca nadă, legată cu o sfoară de capătul unui băţ care 

 are forma unei săbii, de o parte cu mâner iar de alta cu capătul turtit şi 

 scobit; undiţa e legată de mâner şi pescarul bato în apă cu vârful scobit 

 care produce un zgomot ca şi cum ar sări o broască în apă; Somnul auzind 

 acest sgomot iese clin ascunzătoare şi văzând broasca din undiţă se repede 

 la ea rămânând cu gura în undiţă. Cu modul acesta se prind exemplare 

 foarte mari. 



2) Se prind cu Oria, şi anume toamna, puţin înainte de a îngheţa Du- 

 nărea şi primăvara în momentul când — fiind încă apa foarte rece — începe 

 Dunărea a se desgheţâ. Atunci pornesc pescarii români cu Oriele în grupe, 

 luând tot lungul Dunării, dela Turtucaia până la gurile ei. In această epocă 

 Oria e lăsată pe lângă fund. 



3) In timpul verii se prinde cu Oria noaptea pe lună, când umblă Somnul 

 după obleţi, însă nu se mai trage la adâncime, ci numai la 5 — 6 m. 



4) Pescuitul cu Prigoanele de fund punânduse ca nadă Mititica (larve 

 de Ephemeride), Tipări sau alte specii de peşte. 



5) Cu Visila. Un fel de undiţe mici legate pe câte o prăjină scurtă care 

 se înfige în mal şi punându-se ca nadă un peşte viu (de obiceiu Caracudă 

 sau Babuşcă, cari sunt mai rezistente). Peştele viu umblând prin apă, Somnul 

 se repede la el şi rămâne în cârlig. 



6) Cu Năvodul, Lăptaşul, Tifanele şi tot felul de plăşi. 

 In bălţi se prinde: 



A. R.—Pxibl. Ailamachi. IU. Antipa, IMiologia. 7 



Mi^M 



