104 



creşte şi a se îngraşă mai încet sau mai repede, etc. Deşi deci aceste 

 forme nu pot ii ridicate la rangul de specii, ele trebuesc însă consi- 

 derate — -sau cel puţin o parte din ele — în tot cazul ca varietăţi con- 

 stante sau rasse. 



Deoarece cultura Crapului în timpurile din urmă a luat în ţerile Europei 

 occidentale o desvoltare enormă, heleşteele de crapi făcând azi parte din 

 rotaţiunea agricolă; deoarece în asemenea culturi, ca şi la cultura vitelor, 

 scopul principal este ca, într'un timp dat şi de pe o suprafaţă dată, să se 

 scoată maximul şi optimul de producţiune cu minimul de cheltueală; de- 

 oarece în fine aceasta depinde în primul loc dela calităţile animalelor cari 

 servesc pentru reproducţiune, de aceea astăzi diferitele rasse de crapi for- 

 mează obiectul unor studii foarte amănunţite. Nu atât clin punctul de ve- 

 dere sistematic, al diferinţelor morfologice dintre o formă şi alta, ci mai 

 cu seamă din acel biologic şi în privinţa unor anume calităţi fiziologice — 

 putinţa de a creşte şi a se îngraşă cât mai repede — sunt astăzi cercetate 

 cu deamănuntul toate rassele de crapi. Selecţiunea a făcut deja ca şi în 

 alte ramuri de culturi să avem acum crapi speciali cu o cocoaşă mare — - 

 aproape diformă — în spinare, cari dau o producţiune foarte mare de carne 

 în cel mai scurt timp. 



De sigur că descrierea tuturor acestor forme cari nu sunt decât pro- 

 duse artificiale ale culturii, nu poate intră în cadrul studiului de faţă, ceea, 

 ce trebue să ne intereseze însă de aproape sunt diferitele forme de Crap 

 cari se găsesc în natura liberă — fără intervenţia vreunei culturi — în 

 apele noastre. Dacă mai târziu piscicultura în heleştee va luă şi la noi o 

 desvoltare mai mare pe baze nouă ştiinţilice, atunci de sigur că reproduc- 

 torii vor trebui aleşi (şi în urmă mereu împrospătaţi) dintre crapii aflaţi 

 în mod natural în apele noastre, căci aceştia sunt deja adaptaţi mediului 

 şi condiţiunilor speciale de traiu din această regiune. — Studiarea amănunţită 

 a diferitelor forme cari trăesc în apele noastre şi care până azi n'a fost 

 încă făcută prezentă dar în afară de interesul pur ştiinţific şi un interes 

 practic foarte mare. 



In cele ce urmează voiu căuta dar mai întâiu să dau o descriere gene- 

 rală a caracterelor esenţiale ale speciei Cyprinus carpio Lin., iar apoi voiu 

 descrie pe scurt, pe cât o permite cadrul acestei lucrări generale, diferitele 

 forme sau varietăţi constatate în apele noastre cu calităţile lor morfologice 

 şi biologice. 



Descrierea. Forma generală a corpului este lungăreaţă, puţin comprimat 

 pe lături, aproape rotund la partea ventrală şi cu o muche mai mult sau 

 mai puţin ascuţită pe spinare. Această formă variază atât la diferitele va- 

 rietăţi cât şi chiar la diferitele exemplare ale aceleiaş rasse după condiţiu- 

 nile ele nutriţiune, etc. In general înălţimea maximă a corpului este apro- 

 ximativ egală cu de două ori lăţimea şi se poate cuprinde în lungimea 

 corpului, fără caudală, de 2.7 — 4.2 ori. Capul este mare, foarte puţin turtit, 

 având un bot obtus, cu gura terminală şi relativ largă, aşa că ajunge înapoi 

 până sub nările anterioare. Gura e înconjurată de buze cărnoase şi are 

 pe falca superioară de fiecare parte câte 2 musteţi, din cari cele anterioare 

 sunt mai mici, iar cele posterioare situate la colţul gurii sunt cu mult mai 

 lungi şi mai groase. Lungimea capului variază şi ea după diferitele va- 



