107 



In genere în Dunăre şi bălţile ei Crapul mare do 5 — 10 kgr. greutate şi 

 mai mult este foarte numeros şi se aduce zilnic în cantităţi foarte mari 

 pe toate pieţele noastre. 



Distribuiţiunea. Dintre toate speciile de peşti cari populează apele noastre 

 crapul este cel mai răspândit. El trăeşte : la marc în faţa gurilor Dunării, 

 în toate lacurile noastre litorale, în Dunăre şi Prut şi loate bălţile lor do 

 inundaţiune, în partea de jos a mai tuturor râurilor noastre până în sus 

 de regiunea dealurilor, în toate lacurile, jepcile şi heleşteele, etc. Pentru 

 studiul de faţă au servit exemplare din mai toate regiunile terii noastre 

 şi din tot felul de ape. 



Biologia. Crapul este un peşte de apă dulce care, în afară de beleşteelo 

 în cari e cultivat, trăeşte mai cu seamă în Dunăre cu afluenţii ei şi în băl- 

 ţile cu cari stă în comunicaţie. In Dunăre el îşi găseşte în tot timpul 

 anului hrană sulicientă pe sub butuci la rădâcinele sălciilor şi ascunzători 

 bune de iernat prin gropile de sub maluri şi dela fundul fluviului. îndată ce 

 vine însă primăvara, odată cu creşterea apelor, ei părăsesc gropile şi ascun- 

 zătorile lor şi se apoprie de maluri spre a intră cu cârdurile în bălţi 

 spre a se reproduce şi a se hrăni apoi în ele. 



Faptul că în flecare primăvară se vede deodată crap mult pe Du- 

 năre, a făcut pe unii pescari să creadă că crapul ar 11 un peşte migrator — ■ 

 ca morunul — care trăeşte în mare şi vine numai primăvara pentru ase 

 reproduce în Dunăre şi bălţi şi apoi pleacă iarăş ducându-se înapoi la 

 iernai înspre coastele Anatoliei. Această credinţă pare a li răspândită şi 

 la alţi pescari de pe coastele Mării \egre, căci a înregistrat-o şi Kessler 

 în 1856 scriind: «der Karpfen ist eigentlich ein Zuglisch, das heisst er 

 gehort zu denjenigen Pischen, welche sich alljăhrlich zum Zwecke des 

 Laichens aus dem Meere in die Fliisse begeben. Doch scheinen viele Karpfen 

 auch fur immerin den Fliissen zuriickzubleiben, ihren beslăndigen Wohnsitz 

 in denselben aufzuschlagen» (1). 



Această idee pe care Kessler mai întâiu în prima sa lucrare o luase ca 

 monedă bună dela pescari, a părăsit-o în urmă şi în lucrarea sa generală 

 asupra Ihtiologiei Aralo-Caspi-pontice, apărută în 1877, vedem că arată 

 că Crapul se găseşte «şi în Marea de Azov şi în părţile cu apă puţin sărată 

 din Marea Neagră» (2). 



In adevăr în Marea Neagră Crapul se găseşte numai în faţa gurilor 

 fluviului, undo găseşte o apă sălcie pe care el o poate suportă, după cum 

 suportă — -împreună cu alţi peşti de apă dulce — şi apa puţin sărată din 

 Marea de Azov si din diferite lagune ca d. ex. din lacul Razim. îndată 

 însă ce se sărează apa mai tare, el nu o mai poate suporta şi pleacă; un vânt 

 puternic dinspre mare care ţine mai multe zile şi aduce apă sărată în faţa 

 gurilor Dunării alungă în câteva zile tot Crapul de aice şi-1 face să se 

 retragă înapoi în fluviu sau prin golfuri mai liniştite, unde apa dulce se 

 păstrează. In lacul Razim, primăvara când apa se îndulceşte prin revărsă- 

 rile Dunării, e plin lacul de Ciortănică, vara însă când se concentrează apa 



(1) Kessler, Zur Ichthyologie des siiclivestl. Buslands, p. 22. 



(2) Kessler, lhtiol. Aralo-caspi-pontică, etc. (ruseşte), p. 24G. 



