112 



Crapului a luat o desvoltare atât de mare, încât face parte din producţiile 

 agricole şi serveşte ca mijloc pentru a pune în valoare pământurile mlăş- 

 tinoase, săraturile şi orice alte terenuri cari pot fi inundate. In Bohemia 

 şi Silesia multe terenuri pe cari înainte se semănau cereale sunt azi trans- 

 formate în heleştee de crapi şi cultura lor rentează azi cu mult mai bine 

 decât cel mai bun grâu. 



Şi la noi în ţară şi în special în Moldova se cultivă Crapul foarte mult; 

 aproape pe fiecare moşie din Moldova eră un heleşteu în care se cultiva 

 Crap împreună cu Lin, Caras, Ştiucă, Costriş şi Ocheană sau Chişcari, etc. 

 şi cele mai multe oraşe din nordul Moldovei se aprovizionau din aceste 

 heleştee. Astăzi, fie din cauza intinderii prea mari a culturii cerealelor 

 şi scăderea culturii vitelor — nemai fiind nevoie de multe adăpători — 

 fie din cauza sporirii producţiunii bălţilor dela Dunăre şi a îmmulţirii liniilor 

 fi erate cari duc peşte din Dobrogea în toate unghiurile terii, fie şi din 

 cauza înlocuirii morilor de apă cu mori de vapori, etc. cea mai mare parte 

 din heleştee s'au secat şi cultură de crapi nu se mai face decât încă nu- 

 mai prin puţine locuri. Pentru economia noastră naţională aceasta este 

 un rău mare, căci secându-se heleşlecle s'a scăzut în multe locuri şi ni- 

 velul apei de infiltraţiune, aşâ că secetele se simt cu mult mai des decât 

 înainte. 



Piscicultura care se făcea înainte în heleştee erâ cu totul nesistematică 

 şi rentabilitatea ei erâ foarte mică, aşâ că de sigur îndată ce pământul a 

 căpătat o valoare mai mare, ea a trebuit să fie părăsită şi înlocuită prin 

 cultura mai rentabilă a cerealelor. înainte — şi chiar şi astăzi — -se închi- 

 dea printr'o «iezătură» valea unui pârău, se aştepta până se adună mai 

 multă apă formându-se «iazul» sau «heleşteul», se punea apoi în el peşte 

 de sămânţă şi se aştepta câţiva ani până se îmmulţiâ; în urmă se pescuia 

 din timp în timp pentru trebuinţele casei proprietarului şi vara pentru 

 lucrători, iar din 3 în 3 ani se vindea toată producţiunea vre unui negustor care, 

 sau scurgea heleşteul, sau îl pescuia cu năvoadele. In urmă se lăsă din nou 

 să se adune apa, să se îmmulţească semincerii, etc. 



Astăzi cultura Crapului se face cu totul în alt mod, pe baze ştiinţifice, 

 şi unde condiţiunile naturale sunt potrivite, ea este cu mult mai rentabilă 

 decât ori şi ce altă cultură. Iată cum trebue să se procedeze: 



I. înainte de toate — după sistemele lui Thomas Dubisch şi Victor Burda — 

 astăzi la o cultură de crapi nu mai e suficient un singur heleşteu, ci trebue 

 o serie de cel puţin 4 heleştee şi anume: 1) un heleşteu mic de reproducţie; 

 2) 2 heleştee ceva mai mari pentru creşterea puilor şi 3) un heleşteu 

 mare j)entru creşterea şi îngrăşarea peştilor. Aceste heleştee trebue să 

 fie astfel, încât să poată fi oricând secate şi inundate din nou cu apă, cât 

 şi să poată fi cu totul izolate între ele sau de orice altă apă. Peştii tre- 

 buesc transportaţi dintr'un heleşteu în altul şi din ultimul la piaţa de vânzare. 

 După fiecare pescuire a unui heleşteu el trebue lăsat peste iarnă secat, 

 câte odată chiar trebue semănat pe el trifoiu, lucerna, etc, care se co- 

 seşte prin Iunie şi apoi abia se inundă din nou cu apă. 



II. In al doilea rând nu mai e permis a se luă ori şi ce peşte ca semin- 

 ceri, ci trebue să fie aleşi din anume rasse de Crap caii cresc repede ; 



