148 



fie fecundate de spermatozoizii altora şi să producă bastarzi. Plătica se 

 corceşte mai cu seamă cu Batca. Descripţia acestui bastard o voiu da în 

 urmă la finele acestui gen. 



2 sp. Abramis vimba. Lin. Mozunasul. 



Tab. XI. Fig. 57. 



Gura inferioară ; bolul conic, ieşit foarte mult în afară. Cor- 

 pul 1 ungare ţ având o înălţime moderată. Anala, cu 18 — 22 

 radii moi divizate, începe după capătul posterior al dorsalei. 



Sinonime: 



Capito anadromus: Marsigli, Tab. 6, pag. 17. 



Cyprinus vimba: Linne, Syst. Nat. I, pag. 531. Bloch, 1. c, I, pag. 38, 

 tab. 4. Meidinger, 1. c, tab. 38. Reisinger, 1. c, pag. 72. Pallas, Zoogrâphia, 

 III, pag. 322. 



Cyprinus carinatus: Pallas. Zograph., pag. 323. 



Abramis vimba: Cnvier et Valenciennes, XVII, pag. 65. Nordmann, 

 Faune pontique, III, pag. 508. Kessler, Zur Icbtbyolog., pag. 45; Nachtrăge 

 zur Ichtbyol, ele. pag. 22; Ibtiologia Aralo-Caspi-pontică, etc, pag. 262, 

 No. 208. Heckel u. Kner, 1. c, pag. 109. Pancic, 1. c v pag. 88. Jeitteles 

 Fische der March, pag. 29. Siebold, 1. c, pag. 125. Gunther, Catalogue, 

 VII. Grimm, 1. c, No. 228, pag. 303. Seeley, 1. c. Bade, pag. 157. 

 WarpacJwwskl, 1. c. 



Varietăţi : 



Abramis melanops: Heckel, Annal d. Wiener Museums, II, 1840, 

 pag. 154, Tab. 9, Fig. 3. Cuvier et Valenciennes, XVII, pag. 61. Nord- 

 mann, 1. c, pag. 509, şi Tab. 22 fig. 2. Kessler, Ausziige, etc. I, pag. 

 10. Heckel u. Kner, 1. c. Siebold, 1. c, pag. 127. 



Abramis elongatus: Agassis, Mem. Soc. se. nat. Neuchâtel I, pag. 39. 

 Gunther, Catalogue etc. VII, pag. 304. 



Br. 3, D 3/8, P 1/15—16, V 2/9 — 10, 3/17 — 22, C 4/19/5, L. lat. 

 56—60, L. tr. 9 r :^ 



Corpul este lungăreţ şi comprimat lateral. înălţimea maximă a corpului 

 este egală cu aproape i / i din lungimea totală, iar grosimea sa maximă 

 aproximativ cu Vio din aceasta. Lungimea capului este egală cu aproxi- 

 mativ 1 / 5 din lungimea totală. Botul este conic, rotunzii la vârf şi foarte 

 prelungit deasupra fălcii inferioare. Gura, care este aproape orizontală, se 

 prelungeşte înapoi până aproape de marginea anterioară a ochiului. Ochiul 

 este egal aproape cu x /.î cnn lungimea capului. Distanţa preorbitală este 



