153 



a) Blicca bjorkna X Leuciscus rutilus Siebold. (Bastazd). 



(Gen. Blicopsis Siebold) 



Sinonime : 



Abramis abramo-rutilus : HoJandre, Faune du depart. de la Moselle, 

 pag. 246. 



Abramis buggenhagii : Selys-Longchamps, Jchthyolog. Faune Belge, 

 pag. 216. 



Blicopsis abramorutilus : Siebold (o parte), pag. 142. Kessler, pag. 264, 

 No. 218. Grimm, 1. c., No. 233. JăcJcel, Abhandl. der Zoolog. -mineralog. 

 Vereins Regensburg 1864 — 1865. GihntJwr, Cat. VII, pag. 215. 



Br. 3. D 3/8, P 1/15, V 2/8, A 3/14—18, C 4/19/4, L. lat. 43—46; 

 L tr. *=1°. 



4 



Acest bastard care a fost găsit în apele Belgiei, Holandei şi Germaniei, 

 a fost mai întâia considerat ca o specie aparte. Abia Siebold în urma 

 unui studiu comparativ a numeroase exemplare a putut descoperi adevă- 

 rata sa natură. Şi în apele noastre şi în special în bălţile Dunării l-am 

 găsit într'un număr foarte mare de exemplare, aşa că am avut ocaziunea 

 de a-1 studia mai de aproape. El e cunoscut foarte bine şi de pescarii noştri 

 cari îl numesc «Corcitură de Batcă cu Bablişcă». 



In forma sa generală se aseamănă foarte mult cu bastardul descris mai 

 sus, pe care îl formează Plătica cu Babuşca şi cu acel dintre Batcă şi Ro- 

 şioară, care va fi descrisă în urmă. Cu acest din urmă e atât de asemă- 

 nător, încât chiar Siebold i-a confundat între ei şi abia Jăckel şi în urmă 

 Gunlher i-a deosebit unul de altul. 



După forma generală a corpului, el are aparenţa unui Leuciscus cu spi- 

 narea înaltă. înălţimea corpului său se cuprinde 2 3 / 4 ori în lungimea cor- 

 pului (fără caudală). De Leuciscus el se deosebeşte mai cu seamă prin ur- 

 mătoarele caractere : 



1. Prin înălţimea corpului ; 



2. Prin forma botului şi a gurii. Botul aici este umflat şi turtit, iar 

 gura terminală şi oblică ; 



3. Prin forma ochiului care aici este cu mult mai mare ; 



4. Prin aripioara anală care aici are baza lungă cu 14 — 18 radii moi; 



5. Mai cu seamă însă se deosebeşte prin dinţii faringieni cari aici sunt 

 aşezaţi pe 2 serii după formula 2.5 — 5.2 sau 3.5 — 5 3. De altfel dinţii 

 variază foarte mult apropiindu-se mai mult de o specie sau de alta ; aşâ 

 întâlnim adeseori exemplare cu 3.5 — 5 2. sau cu 2.5 — 5 3. si chiar al- 

 tele numai cu 5 — 5 sau 6 — 5. 



De Blica acest bastard se deosebeşte mai cu seamă : 



1. Prin forma corpului; 



2. Prin baza mai scurtă a analei care la Blica are între 19 — 21 ra- 

 dii moi ; 



