172 



Dimensiunile sale obişnuite sunt 7 — 8 cm., se găsesc însă şi exemplare 

 ceva mai mari. 



Răspândirea. Se găseşte în toată ţara în bălţile Dunării, în jepci şi 

 în băltoacele formate de râuri, în heleştee, lacuri, etc. In lacul Znagov 

 este cu deosebire abundent. 



Biologia. Este un peşte mai mult de apă stătătoare şi duce acelaş gen 

 de vieaţă având aceeaş hrană, etc. ca şi Boarea (Rhodeus amarus) cu care 

 chiar se întovărăşeşte în totdeauna. Se reproduce prin Aprilie şi Maiu le- 

 pădând icrele pe ierburi acuatice. 



Întrebuinţare, pescuit, etc. Este curios că acest peşte mic în alte teri nu are 

 nici o întrebuinţare ; la noi este apreciat şi se vinde în cantităţi însemnate 

 sub numele de Plevuşcă, mai cu seamă dela balta Znagov. Am examinat 

 înadins cantităţi mari de Plevuşcă dela acea baltă şi am văzut că se com- 

 pune în majoritate din Leucaspius şi puţin Rhodeus împreună cu pui de 

 Luciscus rutillus. Tot astfel am examinat în judeţul Botoşani CMsoarca 

 dela lacul Dracşani şi alte heleştee înconjurătoare şi am văzut că majo- 

 ritatea e ca şi la Znagov Leucaspius şi puţin Rhodeus, fireşte însă că în 

 ambele locuri este amestecată adeseori şi cu pui de alţi peşti mai preţioşi. 

 Toţi aceşti peşti mici se întrebuinţează pentru borş şi se plătesc cu preţuri 

 relativ mari ca o delicatesă. 



Pentru Pescuit se servesc la Znagov de un instrument special numit 

 Sacul de Pleavă sau Sacul de Plevuşcă, care se aseamănă cu Sacid dela 

 munte sau cu Târbuful dela Dunăre, şi se prinde cu el pe la cocioace 

 punând use mămăligă înăuntru. 



Nume populare. După cum am arătat, numele său popular este Pleavă 

 sau Plevuşcă; şi fiindcă plevuşcă conţine şi alţi peşti, la Znagov pentru 

 a-1 deosebi pe acesta îi zice Plevuşcă de neam. In Botoşani îi zice Chisoarcă, 

 La Znagov îi mai zice Sârmă şi Sârmuliţă. In unele locuri din Moldova 

 confundându-1 cu Rhodeus îi zice şi Behliţăj 



XIII Gen. Idus Heckel. 



Corpul puţin comprimat lateral şi cam lungăreţ. Gura mică, termi- 

 nala, fără mustăţi. Dinţii faringieni pe două serii după formula 

 3.5 — 5.3, cu coroanele netede, comprimate pe laturi şi cu vârfurile câr- 

 ligate. Abdomenul fără o carenă ascuţită. Dorsala şi anala cu baza 

 scurtă. 



