181 



Dimensiunile ordinare ale exemplarelor din Dunăre sunt cam de 25 — 

 30 cm., în lacuri şi heleştee sunt însă cu mult mai mici. 



Distribuţiunea. Se găseşte în Dunăre şi în toate bălţile şi jepcile ei, în 

 lacurile litorale afară de Sinoe Liman, unde apa e prea sărată, în aproape 

 toate lacurile şi heleşteele din ţară şi mai rar prin râuri, afară de pâraele 

 dela munte. 



Biologia. In privinţa obiceiurilor vieţii ei se potriveşte foarte mult cu 

 Roşioara având aproape aceeaş răspândire, acelaş mod de hrană, aceleaşi 

 epoce şi locuri de reproducere, etc. Diferinţa este că această specie su- 

 portă foarte bine şi apa sălcie din faţa gurilor Dunării şi se găseşte ade- 

 seori în mari cantităţi la mare, la gura Sf. Gheorghe şi la Baba Hasan. 

 Pescarii zio că-şi depune icrele pe stâlpi în bălţi. Femela are 80 — 100.000 

 de boabe de icre. Bărbatul capătă în epoca reproducţiei acele mici tu- 

 bercule albe caracteristice hainei nupţiale. 



întrebuinţarea, pescuitul, etc. Carnea babuşcăi albe este mult mai gus- 

 toasă decât a Roşioarei, deşi este tot un peşte de o valoare inferioară. Se 

 sărează în foarte mari cantităţi şi se vinde ca hrană foarte ieftină pentru 

 muncitorimea dela ţară. De asemenea se sărează şi apoi se usucă întregi 

 — nespintecate — aducându-se în comerţ sub numele de Ţărancă, după mo- 

 delul celor ce ne vin dela Marea de Azow (Leuciscus rutilus var. Heckeli 

 Nordm). 



Producţiunea bălţilor Dunării fiind mare, se face un comerţ foarte în- 

 semnat cu acest peşte. 



Babuşca se prinde mai puţin la Vintire, însă cade foarte multă la Nă- 

 voade şi Tifane precum şi la Ave. 



Numele populare. In Delta Dunării şi la Galaţi i se zice Babuşca şi 

 Babuscă albă sau Ţărancă: Turtucăenii îi zic Ţărancă, când e mai mică 

 Ţărăncuţă, iar când e mai mare Ocheană şi Ocheniţă. La Znagov i se 

 zice Bălos (e curios că aici se zice la Roşioara Ocheană şi nu la această 

 specie). In Moldova îi zice pe la toate heleşteele Ocheană. In Delta Du- 

 nării i se mai zice Taran, iar pe la Oltina, Călăraşi, etc. am auzit zicându-i 

 şi Taharău. La pui le zice Goghie (Oltina). 



Lipovenii din Deltă îi zic Babuşca sau Bobea bjeloi sau simplu Bieliţa 

 sau Ţărancă. 



Leuciscus rutilus var. erythraea nov. vaz. 



(Varietate de coloraţiune). 



(Fig. 71). 



In bălţile Dunării adeseori se găseşte câte un exemplar cu tot corpul 

 colorat roşu-cărămiziu şi cu aripioarele de un roşu aprins, iar cu solzii foarte 

 strălucitori şi transparenţi, ca şi cum ar fi de corn sau celoidină. Aceste 

 exemplare, după ce se pun în alcool sau formalină, coloarea roşie dispeei 

 după câtva timp, în locul ei însă toată spinarea se vede pătată cu mici 



