195 



Sinonime : 



Mustella fossilis: Marslgli, Danub. pan. IV, pag. 39, tab. 13, fig. 1. 



Cobitis fossilis: Linne, Syst. nat., I, pag. 500. Bloch, 1. c, I, pag. 216, 

 tab. 31, fig. 1. Pallas, Zoographia, III, p. 1G6. Meidinger, tab. 47. Rei- 

 singer, Spec. Ichthyol. Hungar, pag. 27. Nordmann, 1. c, pag. 469. Cu- 

 vier et Valenciennes XVIII, pag. 46. Kessler, Zur Ichthyologie, pag. 16; 

 Nachtrăge zur Ichthyol, pag. 17. Heckel u. Kner, 1. c, pag. 298. Siebold, 

 1. c, pag. 335. Jeitteles, pag. 66. Pancic, pag. 137. Heinche und Mobius, 

 Fische der Ostsee, No. 83. Sabanejeff, 1. c. II, pag. 430. Benecke, FMsche Ost- 

 Preussens, pag. 143. 



Misgurnus fossilis Lacepede : Giinther, Catalogue VII, pag. 344. Kessler, 

 Ichthy. Aralo-Caspi-pontica, pag. 270, No. 234. Grimm, 1. c, No. 248. 

 Warpachowski, pag. 190. Seeley, pag. 245. 



Br. 4, D 3/5—6, A 1/10, V 1/5—6, A 3/5, C 16. 



Tiparul are un corp foarte lungit, ca la Anghilă, şi aproape cilindric în 

 partea sa anterioară, numai dela aripoara dorsală înainte începe a se com- 

 primă lateral, coada luând astfel forma unei pene. Capul său este foarte mic, 

 cu deschiderea branchială foarte îngustă, deschizându-se numai până lângă 

 inserţiunea pectoralelor. Ochii sunt mici şi foarte ridicaţi. Gura este semi- 

 inferioară având forma unei potcoave şi e înconjurată de buze mari căr- 

 noase pe cari sunt inserate 10 mustăţi. 2 perechi din acestea sunt aşe- 

 zate simetric la distanţe egale pe buza de sus; a 3-a pereche mai lungă 

 este aşezată tot pe buza de sus la capetele gurii, iar celelalte 2 perechi 

 mult mai mici sunt aşezate pe buza de jos. Din acestea, cele dela mijloc 

 sunt foarte mici, iar cele laterale ceva mai mari. Dinţii faringieni sunt 

 foarte mici şi tociţi la vârf. Narinele sunt mult mai apropiate de ochi 

 decât de vârful botului, ele sunt duble şi cea anterioară are forma unui 

 tub care iese în afară. Capul este acoperit peste tot cu o piele moale fără 

 solzi, aşa că nici un os care compune craniul său sau aparatul opercular 

 nu se poate vedea. Imediat sub ochi este o adâncitură, un buzunar format 

 printr'o cută a acestei pieli care acopere capul, în această cută se ascunde 

 spinul de pe osul suborbital, care e mobil. 



Pe corp pielea este moale şi mucoasă, acoperită cu numeroşi mici solzi 

 aproape invizibili. O linie laterală nu există. 



Aripioarele sunt toate foarte mici, dorsala este opozită ventralelor, iar 

 caudala este rotunzită şi marginile ei se prelungesc pe linia dorsală şi 

 ventrală a corpului. 



Ca observaţiuni anatomice e de notat că Tiparul are un canal alimentar 

 scurt fără apendice pilorice şi că beşica înotătoare e împărţită printr'un 

 perete vertical şi longitudinal în 2 camere, una în dreapta şi una în stânga. Ea 

 este învelită într'o capsulă osoasă care şi ea e lipită de primele 3 vertebre. 



Coloraţiunea. Spinarea şi laturile variază între galben şi cafeniu, capul 

 este ceva mai închis şi marmorat, partea ventrală bate în portocaliu. Pe 

 tot lungul corpului se află trasă o dungă lată închisă care pleacă dela mar- 

 ginea operculului până la coadă; sub aceasta şi paralel cu ea e o a doua 

 dungă mai îngustă. In afară de acestea, peste tot corpul şi mai cu seamă 



