201 



/. sp. Thimallus vulgaris Ni/s. Lipanul. 



Tab. XV. Fie. 79. 



Capul mic, falca superioară ieşită înaintea celei infe- 

 rioare. Dorsala de două ori mai lungă decât anala. Partea 

 anterioară a spinării carenată. 



Thymallus: Marsigli, Danub. panon., IV, pag. 75, tab. 25, fig. 2. 



Salmo thymallus: Linne, Syst. nat., I, pag. 512. Bloch, 1. o.-, pag. 158, 

 tab. 24. Reisinger, pag. 43. Pallas, Zoograph., III, pag. 364. Meldinger, 

 Icon. Pisc. Austr., tab. 33. 



Thymallus vexilliffer: Agassis, Mem. Soc. de. nat. Nenchâtel, I, şi Pois- 

 sons d'eau douce, tab. 15. Cuvier et Valenciennes, XXI, pag. 438. Bielz, 

 Fische Siebenbiirgens, pag. 8. Heckel u. Kner, 1. c, pag. 242. Jeitteles, 

 Prodrom., pag. 63. Pancic, Pisces Serbiae, pag. 129. 



Thymallus vulgaris: Nils, Prodrom. Ichfchyol. Scandinaviae, fig. 13. Sie- 

 bold, 1. c, pag. 267. Nordmann, 1. c, pag. 520. GmitJter, Catalogue of the 

 Fishes, voi. VI, pag. 200. Kessler, Ihtiologia Aralo-Caspi-pontică, pag. 243, 

 No. 148. Grimm, 1. c, No. 173. Sabanejef, 1. c, voi. I, pag. 249. War- 

 pachowsM, 1 c, pag. 142. Seeley, 1. c, pag. 353. 



Thymallus gymnothorax: Cuvier et VaJenc, XXI, pag. 445, pi. 625 

 Giinther, Fische d. Neckar. 



Br. 9—10, D 5—7/14—17, P 1/14—15, V 1/10, A 3—4/9—10, C 19, 

 L lat. 85—88, L tr. J=±.. 



' 9—12 



Corpul este lungăreţ şi puţin comprimat pe laturi. înălţimea sa maximă 

 la începutul dorsalei este mai mare decât lungimea capului şi se cuprinde 

 cam de 5 ori în lungimea totală a corpului, iar lăţimea sa de două ori 

 în înălţime. înălţimea minimă la pedunculul caudal se cuprinde aproape 

 de 3 ori în înălţimea maximă. 



Capul este relativ mic şi lungimea sa se cuprinde mai mult decât de 

 5 72 or i m lungimea totală a corpului. Ochiul este acoperit la partea sa 

 anterioară de o pleoapă transparentă, adipoasă, semilunară. Diametrul ver- 

 tical al ochiului (cel longitudinal este mai mărit din cauza pleoapei adi- 

 poase) se cuprinde cel puţin de 4 1 / 2 ori în lungimea capului. Distanţa preor- 

 bitală este egală cu cel puţin odată şi jumătate acest diametru, de ase- 

 menea şi cea interorbitală. Pupila este împinsă mai înainte. Narinele sunt 

 duble şi aşezate la mijlocul distanţei dintre bot şi ochi. 



Gura este semi-inferioară din cauza fălcii de jos care este retrasă ceva 

 mai înapoi, ea este relativ mică şi partea ei mijlocie este transversală, iar 

 capetele ei sunt îndoite pe laturi şi ajung înapoi până sub marginea anterioară 

 a ochiului. Botul este obtus şi lat. Marginile fălcii superioare, a celei inferi- 



