203 



ba chiar sare adeseori ca Păstrăvul afară din apă după muşte ; de aceea 

 îi place prin locurile umbrite unde e vegetaţie pe maluri. Iarna se găseşte 

 în stomahul său mai mult nisip. 



Epoca sa de reproducţie este «primăvara când se desleagă omătul» ; atunci 

 ei se împerechează şi îşi caută locul unde să depună icrele, pe care şi-1 

 pregătesc ei singuri curăţindu-1 cu coada. Ei lipesc icrele de piatră, «de 

 crezi că-s cu ceară sleite». Ouăle lor au un diametru ca de 4 mm. 



întrebuinţarea, pescuitul, etc. Lipanul este unul din cei mai buni peşti 

 ce-i avem în ţară; el se consumă atât proaspăt cât şi afumat; fiind însă 

 foarte puţin nu are vreo însemnătate comercială deosebită. 



Pescuitul său se face mai cu seamă cu Poclăul, cu Ciobacele pe Bis- 

 triţa, precum şi cu Mreja. Cade şi la Undiţă sau la Cârlige. 



Nume populare. In toată ţara precum şi în Bucovina şi Transilvania 

 se numeşte Lipan. 



II. Gen. Salmo. 



(După Siebold şi Valcnc.) 



Corpul acoperit cu solzi mici, oval în lungime. Gura largă cu dinţi 

 mari. Vomerul scurt, numai pe placa anterioarei cu dinţi, coada sa 

 care e mai lungă rămâne nedinţată. Dorsala începe înaintea ventralelor. 



1 . sp. Salmo hucho L. Lostzita. 



Tab. XV. Fig. 80. 



Corpul lungăreţ şi aproape cilindric. Placa anterioară a 

 vomerului cu o serie transversală de 5 — 7 dinţi pe partea sa 

 poster ioară. Coada vomerului cari nat ă în tot lungul ei pe 

 ambele părţi. Osul l i n g u a l mediu n e d i n ţ a t. Cu pete negre 

 pe laturile corpului. 



Sinonime : 



Trutta fluviatilis altera: Marsigli, l. c, pag. 81, tab, 28, fig. 1. 



Salmo hucho: Linne, Syst. nat.. I, pag. 510. Bloch, Fische Deuschl., 

 III, pag. 152, tab. 100. Meidinger, 1. c, tab. 15. Agassiz, Poissons d'eau 

 douce, tab. 12 si 13. Cutier et Valenciennes, XXI, pag. 226. Reisinger, 

 pag. 38, Heckcl u. Kner, 1. c, pag. 277. Siebold, 1, c, pag. 288. Gun- 



