205 



pe sub malurile râpoase unde bate curentul şi apa e mai adâncă. Ea stă 

 ziua ascunsă pe sub pietre şi iese noaptea pentru a-şi căută hrana. 



Este un peşte foarte răpitor care nu cruţă nici un peşte şi nici chiar pe 

 semenii sei, ba încă adeseori se găsesc în stomacul ei şi pui de paseri, 

 guzgani, ele. Epoca ei de reproducere este primăvara, prin Martie şi Aprilie. 

 Depune icrele pe fundul şipotelor sau în alte locuri, la apă adâncă pe un 

 fund de pietriş. Femela pleacă în totdeauna la puiţă urmată de câţiva 

 masculi ; ea îşi sapă singură cu coada în pietriş un loc unde leapădă 

 icrele şi apoi le ascunde acoperindu-le tot cu prund pentru a nu fi vă- 

 zute de alţi peşti mai mici răpitori ca : Zglăvoacele, Lipanul, etc, cari stau 

 la pândă. Ouăle sunt mari ca de 5 — 6 mm. diametru şi o femelă leapădă 

 ca 10 — 20.000 de bucăţi. Iată cum îmi spunea un bătrân pescar din 

 Broşteni: «la puiţă leapădă tocmai în fundul genunelor ca un blid de ouă, 

 iiecare mai ca cireşa de mare» (1). 



întrebuinţarea. Carnea Lostriţei este foarte apreciată şi e de sigur cel 

 mai scump peşte din ţară. Iată ce-mi scrie d-1 Inspector silvic Anania, 

 căruia îi datoresc câteva notiţe foarte interesante relative la peştii din 

 Bistriţa: «Bucăţile ca de o jumătate de kgr. se vând de pescarii dela 

 Tarcău cu 2.50 — 3 lei bucata, cele de 1 — 5 kgr. dela 8 — 20 lei bucata, 

 iar cele dela 5 — 10 kgr. 40 — 50 lei bucata». 



Lostriţa se afumă foarte mult, şi cu toate că procedeul întrebuinţat 

 este foarte primitiv, este de un gust şi o calitate cu totul superioară. 



Pescuitul. Lostriţa se prinde mai cu seamă cu Poclăul (în Bucov/na 

 la Dorna Plocăul) şi Nevodul mic de râuri (ca de 12 m. lung şi 1,20 lat). 

 Ea se mai prinde şi cu Undiţa şi Cârligele. Noaptea se bate adeseori 

 cu Ostia (sau Oastea) atrăgând-o cu Fachia la faţa apei. 



Nume populare. Numele mai general e Lostriţa, i se mai zice însă şi 

 Lostoză, Lostocă şi Lostosă (în Moldova), Lostiţă la Lotru. 



(1) Lostriţa este mărginită la noi numai in partea superioară a râurilor şi nu se scoboară nici- 

 odată măcar până în regiunea dealurilor, de aceea de sigur este o eroare când Nordmann afirmă: 

 «Abonde dans le Danube> şi tot acelaş lucru e când Bielz, după ce arată că acest peşte se gă- 

 seşte în Jiu, Olt şi Mureş, adauge: «Wohin sie aus der Donau, ihrem eigentlichen Wohnsitz, hin- 

 aufsteigt» (vezi Fische Siebenbiirgens, pag. 8). Lostriţa se scoboară în adevăr până în Dunăre, 

 de aceea i se zice în Germania şi Donau-Lachs, însă aceasta e numai în Dunărea superioară în 

 Germania şi Austria. La noi ea nu se scoboară din Bistriţa nici măcar în Şiret ; pe la Piatra abia 

 vine primăvara cu năboiul. Ceeace e posibil este că în regiunea Porţilor de fier, unde râurile se 

 scoboară direct din munte şi dau în Dunăre, să fie luată câte una de curent şi dusă în Dunăre; 

 acestea însă sunt exemplare rătăcite. 



