211 



Sinonime : 



Lucius : Marsigli, tab. 22. 



Esox lucius: Linne, Syst. Nat., pag. 516. Bloch, 1. c, tab. 82. Reisin- 

 ger, 1. c, pag. 47. Meidinger, tab. 10. Cuvier et Valenciennes, XVIII, 

 pag. 279. Pallas, 1. c, pag. 336. Nordnumn, 1. c, pag. 513. Kessler, 

 Zur Ichthyol., pag. 51. Hechel u. Kner, 1. c, 287. Siebold, I. c, 325. 

 Gimther, VI, pag. 226. Pancic, 1. c, pag. 134. Jeitteles, pag. 66. Kessler, 

 1. c. pag. 149. Grimm, 1. c, No. 189. Sabanejeff, voi. I, pag. 337. 

 WarpachowsM, pag. 61. Seehy, pag. 360. Bade, II, pag. 17. 



Br. 12, D 7—8/13—15, P 1/13, V 1/8, A 4—5/12—13, C 19, L lat. 

 110—130, L. tr. îsz». 



După cum s'a văzut din cele 3 diagnoze de mai sus, caracterele prin- 

 cipale ale Ştiucei sunt următoarele: 



Corpul este lungăreţ şi puţin comprimat lateral. înălţimea maximă se 

 cuprinde de 6 ori în lungimea totală, iar lăţimea sa l i / 2 ori în înălţime. 

 Linia dorsală şi linia ventrală merg aproape paralele în linie dreaptă şi 

 se scoboară brusc în jos (resp. în sus) la originea pedunculului caudal. 



Capul este foarte lung cuprinzându-se numai de 3 ori în lungimea to- 

 tală. Ocliiul este relativ mare, diametrul său fiind egal cu 1 / 1 din lungi- 

 mea capului. Ei sunt foarte apropiaţi de marginea frunţii. Gura este foarte 

 mare ajungând înapoi până sub ochi cari sunt exact la jumătatea lungi- 

 mii capului. Gura este foarte bine înarmată cu dinţi ; cei din falca infe- 

 rioară sunt canini puternici, pe lângă dânşii mai sunt însă şi dinţi mici 

 în formă de perie precum şi dinţi de rezervă. Pe toate celelalte oase afară 

 de supramaxilare sunt numai dinţi mici în formă de perie. Falca inferioară 

 este ieşită înaintea celei superioare şi botul este turtit având în totul forma 

 unui cioc de raţă. Lângă ochi sunt aşezate nările cari sunt mari. Des- 

 chiderile branchiale sunt foarte largi întinzându-se până la istm. Stomacul 

 este fără apendice, în formă de sac şi intestinul fără apendice pilorice. 

 Esofagul însă este foarte larg, de asemenea beşica înotătoare e foarte 

 mare şi comunică cu esofagul printr'un canal aerian. Solzii sunt mici, 

 lungăreţi ovali şi bine fixaţi, ei acoper puţin şi obrajii precum şi baza 

 caudalei. Linia laterală este întreruptă sau deviată şi întâlnim adeseori 

 sub ea sau deasupra ei câteva rânduri de solzi perforaţi de canalele 

 laterale. 



Dorsala şi anala sunt împinse la rădăcină pedunculului caudal, ele sunt 

 suprapuse una alteia. Caudala este puţin tăiată la mijloc. Ventralele sunt 

 aproape de mijlocul corpului. 



Color aţiunea. Coloarea Ştiucii ca a mai tuturor speciilor de peşti cari 

 trăesc în bălţi, variează foarte mult după felul apei, natura fundului, etc. 

 In genere avem colorile următoare : Partea superioară cenuşie-verzuie sau 

 galben-verzuie ou spinarea mai închisă, laturile mai deschise cu pete găi- 

 nii. Abdomenul alb cu puncte negre. Pectoralele şi ventralele sunt roşi- 

 etice. Dorsala şi anala cafenii. In bălţile de cociocuri ea devine neagră cu 

 totul. 



