213 



vânzându-se numai din dolta Dunării câte 3 — 4.000.000 kgr. pe an. Ea 

 se sărează în mari cantităţi şi e astfel foarte apreciată de populaţiunea 

 noastră rurală vânzându-so cu un preţ mediu de 20 — 35 lei % de kgr. 



Părăsite. Ştiuca are foarte multe părăsite; până azi se cunosc la ea 33 

 de părăsite, din cari numai 4 sunt ectoparasite, iar toate celelalte endo- 

 parasite. Dintre endoparasitele ei unele sunt periculoase şi pentru om şi 

 mai cu seamă Cestodele, din cari are 8 specii şi anume : Traenophorus nodu- 

 losus, Taenia occellata, BotriocepJialus infuncUbuliformis, Botriocephalus 

 latus, Caryophyllaeus mutabilis, Liyula digramme şi Cyatocephalus trun- 

 catus. Unele din aceste părăsite trâesc în ovariile Ştiucei şi cum icrele 

 ei se consumă crude, se introduc pe această cale foarte uşor la om. Din 

 cauza Ştiucei, mai cu seamă la populaţia din delta Dunării, cazurile de 

 Tenie şi Botriocefali sunt foarte numeroase. 



Numele populare. In toată ţara i se zice Ştiuca, iar la cea mică 

 Stiuculiţă, Pescarii din judeţul Ialomiţa şi Ilfov de pe malul Dunării 

 mai zic la Ştiuca mică şi Mârliţa sau Mârloae. Lipovenii şi Grecii din 

 Dobrogea îi zic cu toţii Ştiuca, Turcii îi mai zic şi Turna-baldc. 



