231 



La exemplarele mijlocii însă ea este aproximativ egală cu lungimea ca- 

 pului care se cuprinde de 4 1 / i — 4 3 / 4 în lungimea totală. (Cu cât este 

 exemplarul- mai mic, cu atâta capul său este proporţional mai mare). Gura 

 îndreptată în sus. Falca de sus la mijlocul ei fără scobitură. P'alca de jos 

 ieşită înainte. Maxilarul se întinde înapoi abia până sub marginea anteri- 

 oară a ochiului. Fălcile fără dinţi. 



Pe mijlocul limbii o mică ridicătură. Pe oasele palatine două pete punc- 

 tate cu negru, cari la pipăit prezentă asperităţi. Vomerul cu totul nedinţat. 

 Ochiul mare având în mijlocie peste 6 % din lungimea totală, iar distanţa 

 preorbitară fiind ceva mai mare decât diametrul ochiului. Irisul negru. Cele 

 2 pleope adipoase cu totul rudimentare neacopcrind ochiul decât la mar- 

 gini, începutul dorsalei este situat aproximativ pe mijlocul corpului între 

 vârful botului şi începutul cauclalei. Ventralele sunt înserate sub primele 

 4 radii ale dorsalei. 



înălţimea dorsalei este cam de 1 V 3 ori mai mare decât lungimea bazei 

 sale. 27 — 28 solzi carinaţi cu ghimpi foarte mari şi ascuţiţi, operculul 

 neted. Solzii foarte subţiri şi caduci. 



Coloraţiimea. Spinarea aproape până la jumătatea corpului neagră al- 

 băstrie. Partea ventrală albă argintie. 



Dimensiunile. Ajunge cel mult la o lungime de 80—90 mm. 



Biologia. Această specie trăeşte ca toate Clupeidele în mare, însă intră 

 foarte mult şi în apă dulce. In lacul Razim ea se găseşte în foarte mari 

 cantităţi, uncie se adună în totdeauna la gardurile de chefali ; în Dunăre 

 se găseşte multă în regiunea Deltei; dar chiar şi mai sus, d. ex. prin băl- 

 ţile domeniului Brăilei se găsesc adeseori cantităţi destul de mari; în balta 

 numită Dunărea Veche din această regiune — care este o baltă foarte adâncă 

 — se găsesc mari cantităţi şi se pot pescui în tot timpul anului. Această 

 specie este dar adaptată de a trăi şi în permanenţă în apă dulce. 



Ea se reproduce în luna Maiu: în epoca reproducerii femelei îi cresc 

 ovarele atât de tare, încât corpul e aproape diform şi înălţimea corpului 

 ei devine cu mult mai mare. In tab. II, fig. 15 a lucrării mele despre 

 Clupeine, am figurat o asemene femelă în epoca de reproducţie. 



Această specie nu are aproape nici o întrebuinţare şi valoarea ei eco- 

 nomică e aproape nulă. La Razim pescarii le prind pe la gardurile de 

 chefali cu Minciocid împreună cu alţi peşti mici şi le sărează la cadă pentru 

 a le avea ca rezervă de hrană în cazul când din cauza timpului rău nu 

 pot prinde alt peşte. 



Nume populare. Un nume propriu nu au. Pescarii le zic: Scrumbioară 

 mică, Scrumbie mică de neam şi Rizeafcă. mică de neam (la Razim). 

 Pescarii ruşi le zic şi Tilka, acest nume însă îl dau Lipovenii Ia Atherina. 



