2 33 



4. Capul este aici cu mult mai scurt şi mai înalt. Pe când la CI. cul- 

 tiventris înălţimea capului iea în mijlocie 68,2% din lungimea sa, aici ea 

 are 73.3% din aceasta. 



5. Falca inferioară aici nu este atât de ieşită în afară şi gura e cu mult 

 mai puţin îndreptată în sus. 



6. Dorsala şi anala au o bază mai lungă şi sunt mai puţin înalte. De 

 asemenea şi Pectoralele sunt aici cu mult mai scurte ca la CI. cultri- 

 ventris. 



7. Coloarea este alta. CI. cultriventris e neagră albăstrie pe spinare 

 şi albă argintie pe partea ventrală având irisul negru. CI. delicatula este 

 mai puţin neagră pe spinare, pe partea ventrală galbenă aurie şi irisul e 

 auriu, etc. 



8. Se mai deosebesc între ele şi prin modul ceva diferit de vieaţă, locu- 

 rile de reproducţie, etc. 



Descrierea. Corpul foarte tare comprimat pe laturi. Profilul superior 

 foarte încovoiat. Fruntea descendentă. Muchea ventrală mai puţin convexă 

 si foarte tăioasă ca un cuţit. 



înălţimea maximă a corpului înaintea dorsalei se cuprinde între 4% — 5 

 ori în lungimea totală a corpului. Lungimea laterală a capului mai mare 

 decât înălţimea corpului şi se cuprinde aproximativ de 4 Va ori î n lungi- 

 mea totală. Gura mai puţin îndreptată în sus. Falca de jos puţin ieşită în 

 afară, cu o mică proeminenţă. Falca de sus în mijlocul ei numai foarte 

 puţin scobită. Maxilarul se întinde înapoi ceva mai mult decât până sub 

 marginea anterioară a ochiului. Fălcile fără dinţi, totuş uneori marginea 

 inferioară a capetelor posterioare a maxilarelor este foarte fin crestată; 

 Vomerul este lipsit cu totul de dinţi. Pe palat de fiecare parte câte doi 

 dinţişori foarte mici, microscopici. Pe mijlocul limbii o mică ridicătură. 

 Ochiul mare, diametrul său având peste 6% din lungimea totală a corpului. 

 Irisul galben auriu. Cele 2 pleoape adipoase cu totul rudimentare, numai 

 la marginea ochiului vizibile. începutul dorsalei este puţin înaintea sau 

 în mijlocul corpului, între vârful botului şi începutul caudalei. Ventralele 

 sunt înserate cam sub mijlocul dorsalei sau ceva mai înainte. înălţimea 

 dorsalei este cam de lVg ori mai mare decât lungimea bazei sale. 27 — 28 

 solzi carinaţi cu ghimpi puternici. Operculul nestriat. Solzii mici şi delicaţi. 



Color aţiunea. Partea superioară a corpului neagră cenuşie, bătând în 

 albăstriu numai pe spinare. Partea ventrală şi laturile galbene aurii. 



Dimensiunile maxime la cari ajunge sunt 90 cm. 



Biologia. Această specie trăeşte în foarte mari cantităţi la mare în 

 apropriere de malurile ei. De asemenea intră şi în lacurile noastre lito- 

 rale, chiar acele cari nu au o comunicaţie directă cu marea. In lacul 

 Siut-ghiol de ex. se găseşte în cantităţi foarte mari şi serveşte de hrană 

 peştilor răpitori din acest lac de apă dulce. Prezenţa ei aici nu poate fi 

 explicată altfel decât că ouăle ei fiind plutitoare sunt aruncate cu valurile 

 mării peste mal în acest lac. 



In Dunăre ea ce suie de asemenea relativ destul de sus şi intră pretutin- 

 deni prin bălţi, găsindu-se apoi la sacul dela leasă în mari cantităţi, îm- 

 preună cu puii de Rizeafcă. Am întâlnit-o chiar până la leasă dela balta 

 Călăraşi. 





