FAM. ACIPENSERINI (Ioh. Muller). 



(Sturiones Cuv.) 



tianoidei având corpul lungăreţ, aproape cilindric, cu 5 serii longitudinale de 

 discuri osoase. Craniul cartilaginos cu osificaţinni dermice. Coloana vertebrală car- 

 tilaginoasă, prelungindu-se până la vârful lobului superior al caudalei. Botul pre- 

 lungit, conic sau triunghiular, format din prelungirea oaselor faciale. Gura infe- 

 rioară, mică, transversală, protractilă şi fără dinţi. In faţa ei pe partea inferioară 

 a botului 4 mustăţi aşezate pe o linie transversală. 



Dintre toate speciile de peşti cari trăesc în apele Mării Negre şi ale 

 afluenţilor ei, desigur că cele cari compun familia Acipensorinilor sau 

 Sturionii sunt cele mai interesante atât din punctul de vedere ştiinţific 

 cât şi chiar din cel economic practic. 



Este ştiut că dintre toate mările cari înconjoară coastele Europei, Marea 

 Neagră şi Caspicâ sunt adevărata Patrie a acestor peşti. Pe când în Ma- 

 rea Baltică, Marea Nordului, Oceanul Atlantic şi Mediterana nu se găseşte 

 decât o singură specie Acipenser Sturio, iar în Adriatica încă o specie 

 Acip. Nacarii Bonap. cu mai multe varietăţi: var. Nardoi, var. Nasus şi var. 

 Heckeli, în Marea Neagră avem cel puţin 6 specii nediscutabile. In afară 

 de aceasta însă numărul exemplarelor e atât de mare, încât ele joacă un 

 rol cu totul preponderent în pescăriele afluenţilor acestei mări. Toţi aceşti 

 peşti sunt migratori anadromi, adică ei urcă în susul fluviilor pentru a 

 se reproduce şi petrec o bună parte a anului sau chiar o întreagă parte 

 din vieaţa lor în aceste ape ; prin aceasta deci ei fac parte din fauna apelor 

 dulci a terilor riverane acestei mări. 



Dintre toate fluviile cari se revarsă în Marea Neagră, Dunărea este 

 cea mai bogată în Sturioni şi pescăriile dela gurile ei sunt mai mari de- 

 cât la gurile tuturor celorlalte fluvii. 



Asupra Sturionilor din Marea Neagră şi Caspică s'au făcut numeroase 

 studii de către cei mai însemnaţi naturalişti din trecut ca Gmelin, Giil- 

 denstaedt, Pallas, Lepechm, LovetsM, Brandt şi Ratseburg, Golowat- 

 schoff, etc. Chiar şi asupra Sturionilor Dunării în special sau făcut încă 

 de mult timp studii foarte importante. Chiar Marsigli, care încă prin 



