246 



2 sp. Acipenser ruthenus Lin. Cega. 



Fig. 92. 



Corpul de o grosime mijlocie. Pielea acoperită cu seu te le 

 foarte mici, dinţate la partea lor posterioară. Discurile dor- 

 sale opistocentre cu vârfurile posterioare ascuţite, încăle- 

 cându-se unele pe altele. Prim ui disc dorsal lipit cu occi- 

 pitalul este numai cu puţin mai mare decât cel de al doilea. 

 Discurile laterale între 60 — -70, de formă rombică, acope- 

 rindu-se cu marginile unul pe altul. Gura dreaptă, buza de sus 

 întreagă, buza de jos întreruptă la miljoc cu capetele interne 

 apropiate unul de altul. Mustăţile cu franzuri; botul ascu- 

 ţit şi foarte lung. 



Sinonime: 



Huso III, Sturio I: (Juv.) (?). 



Huso IV, Sturio II. (adult): Marsigli, 1. c, IV, pag. 35 şi 36, tab. 11, 

 fig. 1 şi 2. 



Acipenser ruthenus : Linne, Syst. Nat. I, pag. 403. Bloch, 1. c, III, 

 pag. 98, tab. 89. Lepechin, Reise durch d. Russ. Reich., I, pag. 154, tab. 9, 

 fig. 1 şi 2. Brandt u. Retzeburg, Medicinische Zoologie, voi. II, pag. 21. 

 Lovetzhy, Diagnos. Pisc ad Gen. Acipenser, tab. 18, fig. 2, pag. 261. Fitzinger 

 u. Heckel, Gattung Acipenser, tab. 26, fig. 5 şi tab. 30, fig. 15 — 16, 

 pag. 279. Nordmann, 1. c, pag. 545. Kessler, Zur Ichthyologie, pag. 52; 

 Nachtrage zur Ichthyolog, pag. 24 şi 28. Hechel und Kner,\. c, pag. 337. 

 Siebold, 1. c, pag. 360. Gunther, 1. c, VIII, pag. 335. Kessler, Ichthyolog. 

 Aralo-Caspi-pontica, pag. 280. Pancic, pag. 146. Sleindachner, Fische a. 

 der Theissmiindung. Verh. Zool.-Bot. Ges. Wien 1864. Reisinger, 1. c, 

 pag. 90. Grimm, 1. c, No. 273. Brandt, 1. c, pag. 113. Sabanejef, 1. c, 

 II, pag. 545. Warpachowski, pag. 200. Antipa, 1. c, pag. 7 şi 12. 



Acipenser sterleta : Giildenstaedt, Novi Comment. Acad. Se. Petropol., 

 XVI, pag. 533. 



Acipenser pygmaeus : Pallas, III, pag. 102, tab. 16. 



Acipenser Kamensis : Lovetzki, pag. 262, tab. 16, fig. 2. 



In afară de caracterele principale arătate prin diagnoză, Cega se mai 

 deosebeşte de Viză şi prin altele mai secundare : 



1) La Cegă corpul nu este atât de înalt şi de gros, înălţimea sa se 

 cuprinde aici de 9 ori în lungimea totală. 



2) Dimensiunile Cegăi sunt în genere cu mult mai mici decât ale Vizai. 



3) Gura este diferită. Buza de sus este întreagă, însă cu mult mai sub- 

 ţire decât la Viză, iar buza de jos e ruptă la mijloc, însă spaţiul lăsat între 

 cele 2 capele ale ei este mic. 



