250 



lipsită cu desăvârşire de pigment, având chiar ochii roşii (Albinos), şi 2) 

 var. erytraea{2), adică exemplare având corpul colorat roşu cărămiziu foarte 

 frumos (Erythrism), cari se găsesc adeseori şi pe cari pescarii le numesc 

 Împăratul cegăi. 



1. var. Acipenser ruthenus var. brevirostris, nov. vaz. 



Fig. 94, a, b, c. 



Sinonime: 



(?) Kostera : Gmelin, Reise durch Russland zur Untersuchung der 3 Na- 

 turreiche, St. Petersb. 1774, III, pag. 238. 



(?) Acipenser stellatus (3. var. Gmelini : Lin., Syst. Nat., ed. 13-a. 



(?) Acipenser Gmelini: Fitzinger u, Kner, 1. c, pag. 272, tab. 25, fig. 2 

 şi tab. 30, fig. 17 — 18. Heckel u. Kner, 1. c, pag. 340. Jeitteles, Prodr. 

 Faunae Hungar., pag. 69. Nordmann, 1. c, pag. 544. Pancic, pag. 148. 

 Dumerii, 1. c, II, pag. 250. 



(?) Acipenser ruthenus var. Gmelini : Kessler, Zur Ichthyolog., pag. 53. 

 Brandt, europ. asistisch. Store, pag. 113. GuntJier, Catalogue VIII, pag. 335. 

 Kessler, lchthyol. Aralo-Caspi-pontica, pag. 281. Seeley, pag. 291. Antipa, 

 Die Store, pag. 7. 



In apele Dunării se găseşte o varietate de Cegă cu botul scurt, ea se 

 aseamănă în totul cu Cega, numai că botul ei este triunghiular, scurt şi 

 rotunzit la vârf. Gura este în totul asemănătoare cu a Cegăi având buza 

 de sus dreaptă şi întreagă, iar cea de jos despicată la mijloc, şi ambele 

 fragmente ale buzei de jos sunt umflate la capetele lor interne şi întoarse 

 în jos întocmai ca la Cegă. Mustăţile sunt cu franzuri şi ajung până la 

 marginea superioară a gurii, sunt însă ceva mai lungi decât distanţa dela 

 vârful botului până la inserţiunea lor. Corpul este în totul asemănător cu 

 al Cegăi, înălţimea sa maximă fiind în dreptul celui de al Ill-lea sau al IV-lea 

 scut dorsal, iar primul scut dorsal, deşi ceva mai mare decât cele urmă- 

 toare, nu este atât de mare ca la Acipenser glaber şi nici aşâ de ascuţit 

 şi de înalt. 



E posibil că această formă să fie cea descrisă de Fitzinger sub numele 

 de Acipenser Gmelini, totuş se deosebeşte de ea prin faptul că aicea primul 

 scut dorsal nu e atât de mare, pe când din desenul dat de Fitzinger şi 

 Heckel se vede că el e la A. Gmelini tot aşâ de desvoltat ca la A. Glaber. 

 De asemenea aicea corpul e mai îngust ca la A. Gmelini şi înălţimea sa 

 maximă e în dreptul celui de al 3-lea sau al 4-lea disc dorsal. Tot astfel 

 placa mediană, care iese în afară pe mijlocul părţii inferioare a botului, 

 este aicea cu mult mai scurtă, urmată de 3 tubercule aşezate una după 

 alta în linie dreaptă, pe când la A. Gmelini avem 4 tubercule mai mult 

 sau mai puţin aşezate în zig-zac sau pe 2 linii. In fine mustăţile aicea în- 

 doite înapoi trec ceva de vârful botului. 



(2) Vezi Brandt, Buletinul Acad. de St. Petersb., 1851, Tab. 13. 



