_j>5? 



continându-şi apoi iarăş încetul drumul spre locurile de reproducţie. In 

 timpul apelor mari ca şi Morunul ei stau de asemenea la gropi, deoarece 

 nu pot suferi apa prea turbure; îndată ce apa începe a se limpezi, ei ies 

 la suprafaţă şi fac tot felul de mişcări sărind afară din apă pentru a-şi cu- 

 raţi astfel branchiile de nămol. Pescarii îi cunosc de departe când îi văd 

 sărind deasupra apei, căci Morunul şi Nisetrul stau drept ca un stâlp, pe 

 când Somnul sare în totdeauna cu coada întoarsă. La întoarcerea lor dela 

 locurile de reproducţie vin din contră la suprafaţa apei şi merg foarte iute. 

 Mulţi dintre Nisetri petrec iarna în Dunăre în locuri anumite pe cari le 

 au comune cu Morunii. 



Hrana. Nisetrii se hrănesc cu scoici, melci, crustacee, Mitilică, nămol, 

 etc. şi adeseori şi cu peşti mici, în mare mai cu seamă cu Hamsi, iar în 

 Dunăre cu Obleţi. Spre a-mi da mai bine seama de modul cum se hrănesc ei 

 în diferitele epoce ale anului, am făcut o statistică în care se înregistra 

 zilnic timp de doi ani conţinutul stomahului al tuturor Nisetrilor ce se 

 prindeau la gura Sf. Gheorghe şi am constatat următoarele : în Ianuarie 

 stomacul era gol; în l^evruarie conţinutul eră mici conchilii de melci şi 

 nămol; în Martie nămol, melci şi un lichid gros verziu; în Aprilie şi Maiu 

 nu se prinde; în Iunie puţin nămol, Crustacee (Palaemon, Crangon, etc), 

 Hamsi şi Ciortănică mică; în Iulie acelaş, în August acelaş;în Septemvrie 

 crustacee si Hamsi; Octomvrie nomol si Hamsi; Noemvrie acelaş; în De- 

 cemvrie stomacul gol. In general însă din toate stomacurile examinate 3 / 4 

 erau goale. La Dunăre se găseşte în stomacurile lor cam acelaş conţinut, 

 numai că in loc de Hamsi sunt alte specii de peşti mici ca Obleţi, etc. şi 

 pe lângă aceste şi tot felul de larve de insecte şi mai cu seamă Vetrice. 



Locurile de reproducţie. Nisetrul se reproduce atât în Dunăre cât şi 

 în mare. In Dunăre el are aceleaşi locuri ca şi Morunul, adică pe bancuri 

 adânci cu fund pietros sau nisipios. Contrar datelor din literatura do până 

 acuma, Nisetrul leapădă icrele sale şi în mare pe bancurile de nisip din faţa 

 gurilor Dunării. Aceasta se adevereşte în afară de observaţiunile directe 

 ale multor pescari şi prin faptul că în luna lui Iunie şi Iulie găsim la mare 

 în faţa gurilor Dunării cantităţi foarte mari de pui mici de 2 — 3 cm. abia 

 desvoltaţi din ou, cari de sigur nu au putut face încă călătoria din inte- 

 riorul fluviului până la mare. Ei se reproduc însă mai cu seamă în Du- 

 năre şi anume pe tot lungul ei, începând dela guri până la Porţile de fier. 



Epoca de reproducere a Nisetrului este între sfârşitul lui Aprilie până 

 pe la mijlocul lui Iunie. Pentru a determină mai cu preciziune această epocă 

 şi în genere pentru a-mi face o idee mai lămurită asupra Biologiei acestor 

 peşti şi migraţiunile lor, am început de mai mulţi ani o statistică deta- 

 liată a exemplarelor pescuite la 2 puncte principale de pescărie, la gu- 

 rile Sf. Gheorghe şi la Portiţa. Aceste 2 puncte reprezenta tot Nisetrul 

 prins în mare dela Sud de gura Sulina până la Kiutuc în apropierea Con- 

 stanţei. In această statistică se înregistrează regulat pe fiecare lună: 



1) Numărul 9 şi numărul 5. 



2) Greutatea în kgr. a 6 şi 9. 



3) Greutatea icrelor scoase. 



4) Conţinutul stomacului. 



5) Direcţiunea vântului. 



A. R.—Publ. Aădmachi. 111. Antipa, Ihtiologia. Vi 



