258 



6) Temperatura apei. (Aceste 2 din urmă însă numai de scurt timp). 

 Celelalte statistice de pe cursul Dunării în sus până la Călăraşi conţin numai 

 cantităţi totale lunare prinse, fără a se putea specifică numărul bărbaţilor 

 şi numărul femelelor, etc; totuş şi aceste statistice ne pot da foarte mult 

 ajutor pentru studiul migraţiunilor, etc. Nu pot intră aicea în toate aceste 

 detalii, pe cari le voiu publică pe larg în monografia specială a acestui 

 gen, mă mulţumesc numai a reproduce statistica pe anul 1903/904, pe 

 care am publicat-o în comunicarea preliminară ce am făcut-o la Viena. 

 In aceasta se vede : 



1) Numărul peştilor prinşi şi anume câţi bărbaţi şi câte femele; şi aceasta 

 calculată totodată şi în procente. 



2) Greutatea peştilor prinşi, câte procente 5 şi câte procente 9. 



3) Cantitatea totală lunară şi câte procente face aceasta pentru fiecare 

 lună din cantitatea totală anuală. 



4) Cantitatea icrelor şi câte procente face aceasta pe fiecare lună din 

 greutatea totală a femelelor prinse în acea lună. 



5) Greutatea medie pentru fiecare sex. 



(Vezi tabela 1 şi tabela 2 dela pagina 259). 



Din această statistică putem trage cel puţin următoarele concluziuni : 



1. In general numărul c? este cel puţin de 3 — 4 ori mai mare ca al 

 femelelor; 



2. In Iunie se prind la coaste în faţa gurilor Dunării cele mai mari 

 cantităţi din această specie, peste 1 / 3 din prinsoarea întregului an. Această 

 cantitate descreşte cu încetul până toamna, iar iarna Nisetrii dispar aproape 

 cu totul din aceste regiuni ducându-se la iernat, fie în mare la adâncimi 

 mai mari, fie în gropile Dunării. 



3. In luna lui Martie, femelele prinse au 18 — 20% cun greutatea cor- 

 pului lor icre, pe când în Iunie această proporţie scade aproape cu 2 / 3; 

 adică la 7 — 9°/o- I n Iulie scade încă ceva mai mult şi creşte apoi înce- 

 tul până în Martie viitor. Aceasta dovedeşte cu siguranţă că epoca de re- 

 producţie a fost între Martie şi Iunie, adică în lunile Aprilie şi Maiu, 

 ceeace se confirmă de altfel şi prin toate observaţiunile directe. 



Puii Nisetrului îndată ce s'au desvoltat puţin pleacă în mare — ■ după 

 cum afirmă unii pescari întovărăşind pe părinţii lor — şi rămân aici cel pu- 

 ţin trei ani, până ce ajung la maturitatea sexuală. 



Cel mai mic Nisetru cu icre observat la punctul Sf. Gheorghe avea 

 6 kgr., din cari 4,5 kgr. erau icre, aşâ că corpul său eră foarte uscat. 

 De obiceiu ei ajung maturitatea sexuală ceva mai târziu. 



întrebuinţarea. Nisetrul are — după Cegă — carnea cea mai gustoasă 

 dintre toţi Acipenserii. El se consumă foarte mult atât proaspăt cât şi să- 

 rat. Din el se fac conserve foarte bune, atât marinate şi fierte în cutii de 

 tinichea cât şi afumături. Cea mai bună conservă de Nisetru este Balâciil; 

 aceasta se prepară din spinarea peştelui, care se pune în sare cu puţin sal- 

 petru spre a se înroşi carnea şi apoi se aşează la vânt într'un loc umbrit spre a 

 se usca repede. Producţia anuală în delta Dunării este de 3 — 400.000 kgr. 



(1) Vezi: Antipa, Die SUire und ilire Wanderungen în d. eitrop. Gewussern, pag. 15, 



