â. In mare, în aproprierea coastelor până la 10 mile distanţă se prind 

 cu Carmacele ca şi Morunul. Acestor carmace le. zic Lipovenii Ripeali, 

 (adică scaiu) din cauză că sunt mai mici şi foarte ascuţite. Ele sunt întinse 

 pe coarda principală, numai pe un singur rând, fără a avea şi altele cu 

 plute suspendate în sus; 



3. La Dunăre se prind cu Carmace cu 2 rânduri numite de Lipoveni 

 Dvosnasnoi. Toate aceste le voiu descrie la Morun mai detaliat. 



Nume populare: Românii îi zic pretutindeni Nisetru. Ruşii şi Lipovenii 

 din Deltă Osetior şi Osetrin. Grecii Mersini si Turcii Mersan. La Nise- 

 trii mici cade 5—6 kgr. pescarii clela mare le zic Kiutuc (în regiunea 

 Sf. Gbeorghe-Portiţa). 



Varietăţile Nisetrului. 



După cum am arătat dela început, Nisetrul se prezentă sub o întreagă 

 serie de forme diferite unele de altele, aşa că pescarii zic că «nici un Ni- 

 setru nu seamănă întocmai cu celălalt». 



Dintre acestea sunt unele foarte îndepărtate de forma tipică, ele sunt 

 însă izolate şi nu pot fi considerate decât ca varietăţi individuale. 



Din contră sunt însă altele cari au o serie de caractere constante şi 

 formează varietăţi bine limitate unele de altele. Deoarece toate aceste forme 

 par a fi legate între ele prin forme intermediare, cred că pentru moment 

 e mai bine să le considerăm numai ca varietăţi constante sau rasse. 



Varietăţile acestea sunt de 2 feluri: unele varietăţi de integument şi 

 altele varietăţi do forme. In cele ce urmează le voiu indica numai, rămâind 

 ca descrierea lor detaliată s'o dau în monografia specială a acestui gen. 



I. Varietăţile de integument. Intru cât priveşte îmbrăcămintea corpu- 

 lui, se deosebesc 2 varietăţi de Nisetru foarte bine distinse una de alta: 



/. vai. Acipense Guldenstaedtii var. scobar nov. vai. 



Fie:. 101 si 102. 



Aceasta este caracterizată prin numărul considerabil de scutele cari acoper 

 corpul său între cele 5 serii de scuturi longitudinale. Unele din aceste scutele 

 au dimensiuni foarte mari ajungând la lungimea discurilor de pe linia la- 

 terală; aceste se dispun şi ele pe tot lungul spinării în linii longitudinale; 

 între ele sunt altele ceva mai mici şi între aceste altele şi mai mici, 

 aşâ că lot corpul este învelit ca într'o cuirasă. Pe partea anterioară a 

 corpului, între seriea scuturilor laterale şi cele ventrale, se începe o nouă 



