267 



gropile cu fund tare şi negru; aicea stau aproape în letargie. Gropile sunt 

 de obiceiu lângă un prag ceva mai înalt, însă tot la adâncime unde ei îşi 

 găsesc hrana. 



Hrana. Ca şi pentru Nisetru am pus să se examineze timp do mai mulţi 

 ani conţinutul stomacului la c.Ncmplarele prinse la Sf. Gheorghe. In ge- 

 neral în timpul lunilor mai calde el este un peşte foarte răpitor şi încă 

 din Martie până la Octomvrie se mai găsesc în stomacul său, pe lângă 

 crustacee (Palaemon şi Crangon), scoici, melci, etc, tot felul de peşti în 

 cantităţi mari şi mai cu seamă Scrumbii, Crap, Avat, Babuşcă, Plătică, 

 Hamsi, etc. Dar şi pasări acuatice şi chiar odată o copită de cal am văzut 

 scoţându-se din stomacul său. La cei din mare se găsesc mai mult cru- 

 stacee, nomol, alge şi Hamsi. In timpul iernii stomacul său este gol sau 

 conţine o apă groasă verzuo şi ceva melci. 



Locurile de reproducţie. Contrar opiniunii lui Marsigli şi a lui Heckel 

 şi Kner, că Morunul se suie în Dunăre «fără a se reproduce vreodată 

 în ea», contrar însă şi opiniunii multor naturalişti ruşi, cari susţin că Mo- 

 runul se reproduce numai în fluvii şi niciodată în mare, cred că pentru 

 apele noastre pot afirma cu siguranţă că el leapădă icrele regulat atât în 

 Dunăre cât şi în mare, în apa sălcie din faţa gurilor ei. In Dunăre ei se 

 reproduc la locuri adânci pe bancurile de nisip şi petriş. Unii pescari 

 susţin că ei se reproduc mai cu seamă în cataractele dela Porţile de fier 

 şi că se freacă cu burta de pietre spre a înlesni ieşirea productelor se- 

 xuale. Această susţinere este foarte probabilă, deoarece tocmai în aceste re- 

 giuni, la Ţurnu Severin-Cladova, etc. se prind primăvara cele mai mari can- 

 tităţi şi se produc foarte multe icre. 



După ce Morunii au lepădat icrele în Dunăre, o pornesc înapoi spre mare. 

 In drumul lor spre mare înoată foarte repede şi tot pe la suprafaţa apei; 

 ei au atunci atâta putere, încât adeseori rup cârligele şi merg cu ele îna- 

 inte. După unii pescari ei s'ar întoarce urmaţi de puii lor (?). In tot cazul 

 eu am găsit în gura Sulinei în luna lui Iulie foarte mari cantităţi de pui 

 mici de 2 — 4 cm. lungime, cari de sigur puteau să vie şi mai de departe din 

 susul apei, însă puteau tot aşâ de bine să se fi desvoltat chiar în această gură. 



In mare Morunul leapădă icrele pe bancurile de nisip din faţa gurilor. 

 Cred că pot afirma aceasta bazat pe faptul că, în afară de observaţiunile 

 directe ale pescarilor, am întâlnit aicea în fiecare an cantităţi enorme de 

 pui mici de 2 — 3 cm., cari nu puteau să se ii desvoltat decât în aceste 

 locuri. In afară de aceasta, chiar faptul că în epoca de reproducţie găsim 

 aicea adunate la un loc cantităţi atât de mari de Moruni, bărbaţi şi fe- 

 mele cu productele sexuale mature, nu poate li altfel explicat decât că ei 

 au venit şi stau aicea ca să se reproducă. 



Epoca de reproducţie Din literatura ele până acuma nu se poate vedea 

 încă cu preciziune caro esle epoca principală do reproducere a acestui 

 peşte în apele noastre. După Warpachowschi Morunul ar lepădă icrele 

 după Nisetru, după alţii din contră mai târziu. Pentru a rezolvi definitiv 

 această chestiune, am făcut aceeaş statistică ca şi pentru Nisetru la punc- 

 tele Sf. Gheorghe şi Portiţa şi iată rezultatele la cari am ajuns în afară 

 de observaţiunile directe ale pescarilor. 



