



â60_ 



2. Că numărul relativ al 9 în Martie în faţa gurilor Dunării este de 30 — 53%, 

 pe când în Iunie numai de 3.2 — 5.8%. 



3. Că în Iunie se prind cele mai mari cantităţi de Morum la coasta 

 mării, 1 / s — Va din toată prinsoarea întregului an. 



4. Că femelele au cele mai multe icre în Martie (13 — 15% din greu- 

 tatea corpului lor) şi cele mai puţine în Iunie (4 — 6%)- Deci între aceste 

 două luni ele au lepădat icrele; adică în Aprilie şi Maiu. Ceeace este 

 confirmat si prin observaţiuni directe, reproducţia făcându-se între finele 

 lui Aprilie până la finele lui Maiu. 



Întrebuinţare. Morunul are o carne gustoasă şi preferată de popula- 

 ţi unea noastră. El se consumă mult proaspăt, dar mai mult se sărează, 

 afumă şi serveşte la fabricaţia a o mulţime de conserve. Cea mai prefe- 

 rită conservare de Morun este Batogul; acesta se prepară din spinare de 

 Morun puţin sărată — îndulcită — care se pune apoi câtva timp într'o soluţie 

 de silitră spre a înroşi carnea şi apoi se afumă. 



Din Morun se mai fac şi conserve în cutii precum şi tot felul de ma- 

 rinate. 



De mai mare preţ însă decât carnea sunt icrele; aceste au boaba mare, 

 cenuşie şi sunt cu mult mai gustoase decât ale tuturor speciilor de Aci- 

 penser. Icrele se prepară în două moduri: 1) proaspete sau puţin sărate, 

 şi 2) tescuite. Preparaţia lor se face în modul următor: 



Pentru icrele proaspete se scot ovarele afară, se taie în bucăţi şi apoi 

 se trec printr'un fel do ciur numit Praboi pentru a le separa astfel de po- 

 liţele ovariului, cari rămân afară, iar boabele cad într'o sită dedesubt ca 

 mărgelele. După aceasta se pune un praf de sare deasupra şi se amestecă 

 cu mâna, turnându-le apoi în cutia în care urmează a [i transportate. Icrele 

 tescuite se prepară cu saramură. Saramura se face astfel -de taro, ca un 

 ou să se ridice deasupra. Când aceasta e gata, se trec icrele prin praboi, 

 însă în loc să cadă în ciur cad într'o cădită cu saramură, aici stau o ju- 

 mătate de oră şi apoi se pun într'un sac de pânză care se scurge bine 

 şi se pune la presă. 



In afară de icre Morunul mai are aşâ zisul Cleiu de Morun, care se pre- 

 pară din beşica sa înotătoare şi se întrebuinţează la clarificarea vinurilor. 

 Şi în fine se mai scoate dela el Coarda dorsală numită pe ruseşte Veziga, 

 care se întrebuinţează în Rusia foarte mult pentru umplut pastele, iar la noi 

 pentru diferite bucate de post. 



Morunul are o valoare foarte mare comercială: numai în Delta Dunării 

 se prinde între 2 — 350.000 kgr. anual, dând dela 12 — 20.000 kgr. icre 

 pe fiecare an. 



Pescuitul. Morunul se pescueşte aproape exclusiv cu CarmaceJe. La 

 mare se întrebuinţează Carmace cu un singur rând: (Ripeah ruseşte), iar 

 la Dunăre cu două rânduri (Dvosnasnoi) şi unele mai mari numite Dal- 

 don. Carmacelo constau din cârlige mari cu urechi şi foarte ascuţite la 

 vârfuri; ele sunt legate fiecare cu câte o frângbiuţă de 60 cm. lungime, 

 toate aceste frângbiuţe se leagă apoi perpendicular pe o frânghie mai mare. 

 Fiecare frânghie de aceste are 25 — 30 de cârlige şi se numeşte un Pe- 

 rimet; fiecare Perimet e suspendat în sus cu 3 frânghiuţe cu plute; 3 Pe- 

 rimete la un loc formează un Cheag, iar 100 de Cheaguri fac un Zăvod. 



