1905] 



Goniaster nidarosiensis. 



Peltaster hehes har kortere arme end Goniaster nidarosiensis. 

 Hos Veekills eksemplar var forholdet mellem skiveradien og arm- 

 radien som 1 : 1.12, mens det hos Stokms art gjennemsnitlig- er 

 som 1 : 1.5, — hos Storms typeeksemplar er det 1 : 1.63, hos de 

 tre andre af hans eksemplarer er det henholdsvis 1 : 1.28, 1 : 1.5 

 og 1 : 1.73, hos LiJTKENs eksemplar fra Hardanger er det 1 : 1.5 

 og hos et større eksemplar fra Trondhjemsfjorden, som opbevares 

 i Bergens museum, 1 : 1.63. Det forhaandenværende materiale af 

 Goniaster nidarosiensis viser, som det vil fremgaa af nedenstaaende 

 tabel,^) at unge individer af denne art har relativ kortere arme 

 end de ældre. Forsaavidt er der intet til liinder for at betragte 

 Storms og Verrills arter som identiske, da Verrills eksemplar 

 var et ungt individ, det maa dog bemerkes, at det var noget større 

 end Storms mindste. Som tabellen viser, er imidlertid forholdet 



1) Som allerede ovenfor iiævnt kan Goniaster nidarosie^xsis ifølge Storm 

 opnaa en diameter af indtil 250 mm. De nærmere kjendte eksemplarer samt 

 Verrills Peltaster hebes (no. 2) har følgende maal: 



No. 



Dia- 

 meter 



Arm- 

 ra- 

 diua 



Ski- 

 vera- 

 dius 



r:R 



mm. 



mm. 



mm. 







45 



35 



1:1.28 





56 



50 



1:1.12 



100 



60 



40 



1:1.5 



158 



85 



52 



1:1.63 





90 



60 



1:1.5 



227 



114 



70 



1:1.63 





125 



72 



1:1.73 



Dorsomargi- 

 nale plader 



Ventromarj 

 naie plade 



1. (Storm) 



2. (Verrill) 



3. (Lutken) 



4. (Storms typeeksemplar) 



5. (Storm) 



6. (Bergens museum) .... 



7. (Storm) 



ca. 10 



9 



11 



13 (12—14) 



ca. 12 

 10 

 12 

 13 

 15 (14—16) 

 18 



Det gjennemsnitlige forhold mellem skiveradien og armradien hos disse 

 7 eksemplarer er som 1 : 1.49, hos de tre mindste eksemplarer er det som 1 : 1.3, 

 lios de iire større som 1 : 1.62. Hos disse sidste er saaledes armradien ca. 1% 

 gang saa lang som skiveradien, hos de tre mindre derimod ca. IV3 gang saa lang. 



Hos samme individ synes antallet af margiualplader paa armene at variere, 



paa museets eksemplar (no. 6) taltes saaledes mellem armspidsene: 



25 26 27 28 26 



— , — , — , — og — plader. 



28' 31 31' .31 ^ 29 ^ 



Dette eksemplar kunde saaledes have iudtil 3 mai-ginalplader flere mellem 



to af armspidsene end mellem de øvrige. Verrills udtryk „about" synes at 



vise, at antallet af plader ogsaa varierede paa armene af hans eksemplar. Som 



det vil sees af tabellen, har armene saavel hos jmgre som ældre individer 



færre (1 — 3) dorsomarginale plader end ventromarginale. Hos no. 6 var der 



3 — 5 dorsomarginale plader færre mellem armspidsene. 



15 



