1905] 



Fortegnelse over de arktiske bryézoer. 



69 



Den rigeste bryozobestand synes at forefindes paa dyb mellem 50 og 200 

 meter, holder sig derefter jevnt aftagende indtil 500 meters dyb, hvorefter en 

 sterk aftagen tinder sted. Saaledes fandt Eømer og Schdndinn (cfr. Bidekkap 

 IV, p. 505) kun faa arter i det store dyb, den saakaldte Nansen sive r en de. 



Bemerkninger angaaende de specielle gebeter. 



Den arktiske og den boreo-arktiske bryozofam:ia er, hvor Golfstrømmens 

 indfi3'delse paa det kolde polarvand gjør sig gjældende- elJer livor dens nærlied 

 virker mildnende joaa temperaturen, sterkt sammenblandede. I de ydre dele af 

 Hvideliavet gjorde saaledes Eømer og Schundinn det interessante fund af 

 Flustra foUacea L., en art der før ikke var observeret inden den arktiske region. 

 Denne art viste sig (cfr. Bidenkap IV, p. 532) at stemme ganske overens med indi- 

 vider fra Nordsjøen og var frodig udviklet, medens der samtidig blev fundet 

 former som f. eks. MenibranijMra ]}ilosa L., en egte arktiker. der ligeledes syntes 

 at optræde i talrige, veludviklede kolonier. 



Spitsbergen med Kong Karls land er fortiden vistnok det bedst 

 tmdersøgte arktiske gebet, specielt efter Eømee og Schundinns omseiling i 1898, 

 da der blev foretaget meget righoldige indsamlinger paa de forskjellige lokali- 

 teter. Ved Spitsbergen har man et udmerket bevis paa bryozoernes store af- 

 hængighed af de hydrografiske forhold ved at sammenligne det strømi-ige Øst- 

 Spitsbergens fauna med Vestspitsbergens, der staar langt tilbage i artsantal. 



Hvad den grønlandske fauna angaar, saa kan vi fortiden ikke drage 

 nogea paalidehg slutning om, hvorvidt den maa betragtes som amerikansk eller 

 mest beslegtet med den euoropæiske. Den sidste er nemlig nu omhyggelig ud- 

 forsket, medens dette langtfra er tilfældet med den amerikanske. Paa den ene 

 side liar den grønlandske bryozofauna med sine 98 arter ikke mindre end 74 

 tilfælles med det nordlige Norge, ja med Spitsbergen endogsaa 84 arter (!), 

 medens nedenstaaende liste over Labrador- og St. Lawrencc-faunaen tillige viser 

 stor overensstemmelse med Grønlands. 



Bryozoer ved Labrador og St. Lawrencebugten. 



Labradors bryozofauna kjender vi fra Hikcks' og Packåkds fortegnelser 

 (se litteraturlisten). Da Labrador-gebetet ikke hører til det egentlige arktiske 

 omraade, men viser en temmelig udpræget arktisk karakter, giver jeg her en 

 fortegnelse over de der forekommende arter. Kommende undersøgelser vil selv- 

 følgelig i betragtelig grad øge antallet den forøvrig ganske repræsentative 

 artsfortegnelse. 



Gemellaria loricata L.* 

 Menipea ternata Ell. & Sol.* 

 Serupocellaria americana Påch. 

 Cellularia Peachii Busk. 

 Bugula Murra3'ana Johnst.* 

 B. horealis Pack. 



B. plumosa Pall.* 

 Caberea Ellisii Flemg. 

 Flustra cligitata Pack. 

 F. securifrons Pall. 

 Membranipora americana D'Orb. 

 M. catenularia James. 



31 



