1906] Iagttagelser fra terrasser og strandlinjer i det vestl. og nordl. Norge. 27 
at tale imod den sidste opfatning, er, at sanden var meget fin evje- 
sand og af ganske ensartet beskaffenhed, hvilket man ikke skulde 
ventet, om den var bleven afsat af elven over havets niveau. Den 
skulde da vist skikter af grovere og finere sand, afsatte, de grovere 
under den større strømhastighed i flomtider, de finere, naar elven 
flød roligere under lavere vandstand. 
I (4) lerlaget under det underste myrniveau optraadte der, 
særlig i dets øverste partier, stammer af løvtrær i betydeligt antal. 
Amanuensis J. Horm»or har vist den velvilje at bestemme en 
== SSK 
vvPV00000000,%%00:03%700000409 
00% 0tetete: KSS 022, Q 2 
Ö RR K 4 
OAO Je å å EG NE EEE Ad 
Fig. 13. Profil fra lertaket ved Nes teglverk. 
Myr med trærødder, l9—1 m. mægtig. 
Evjesand, "/9—1l/p m. mægtig. 
Myr med trærødder, omtrent I m. mægtig. 
Ler med træstammer, 2—3 m. mægtigt. 
Sand, 1/4—1/3 m. mægtig. 
Ler med afvekslende tynde sandskikter indimellem. 
ad ag 
DB 
prøve af disse. Det viste sig herved, at det er or (Alnus), et træ, 
som trives godt paa lerholdig og vaadlændt jordbund. (5) bestaar 
af forholdsvis grov sand, dette lag maa derfor være afsat enten 
over eller ved havets niveau. Under (5) følger en mægtig leraf- 
leiring, (6), med tynde sandskikter imellem de enkelte lerskikter. 
Denne afdeling er antagelig afsat fra de slamfyldte elve, medens 
det indre af landet endnu dækkedes af ismasser. 
Dette profil peger hen paa, at landets hævning ikke kan have 
foregaaet saa kontinuerlig og ensartet, som vi har været tilbøielig 
