40 J. Rekstad. [No. 1 
vi se, at klimatet dengang maa have været adskilligt mildere end 
nutidens. Denne fauna repræsenterer tapestidens milde periode. 
Landet her laa da omtrent 30 m. dybere nedsænket end i nutiden. 
I km. søndenfor Sletnes fandtes i lerlagene ved den aa, som 
falder ud i Fiskerosen 40 m. o. h. følgende skjel: 
b.- Anomia ephypum LE 0—740 m. 
3.  Astarte ellipticn Brown, talg «GE 10— 95 
å. Maeoma calara Cm EE 0 Fo 
å:  Portlandia lentteula Vrr. LJ 40—560 , 
å. Sazxirava pholadts Lo 225 NR G -0— 7 » 
Paa Aarsandø i Sørfjorden, Bindalen fandtes i skjelsand 8 
m. 0, h.: 
b. Cardium faseiatum Moe SG 20—340 m.. 
b. Lucia borealus L.vi as: passes dras rnee  Ja OEE 
b. Tapes pullastra: MONT. vaaver svinner bad | 
b. Littorima hitorer Lus vr 
Denne skjelforekomst synes nærmest at maatte henføres til 
tapestidens fauna. Ved gaarden Aarsand lige ved er der tre sær- 
deles vel markerede terrasser 1 5 m., 14 m. og 20 m. o. tangr. 
6. Terrassen ved Moen i Sogn. 
Ved gaarden Moen i Aardals prestegjeld i indre Sogn er der 
en fremtrædende terrasse, som jeg tidligere har beskrevet. (lagtt. 
fra terrasser og strandl.') i det vestl. Norge, Bergens mus. aarb. 
1905, no. 2, s. 33). Hertil kan henvises. 
Til denne knytter der sig, som der er paavist, en betydelig 
interesse, da man af dens ensartede lagbygning kan faa en bereg- 
ning for længden af et større afsnit af den tid, som er forløben 
siden istiden. 
Sommeren 1904 maaltes terrassens høide med aneroid, og la- 
genes gjennemsnitlige tykkelse bestemtes ved maaling fleresteds i 
terrassen. Herved kom jeg til det resultat (1. c. s. 34), at der til 
dens dannelse maatte være medgaaet mindst 5—6000 aaf. 
Sommeren 1905 fik jeg atter anledning at komme til Aardal, 
og da jeg paa denne reise medbragte nivellerstang og kikkert, fandt 
1) Her findes ogsaa to billeder af denne terrasse. 
