46 J. Rekstad. [Nø. bi 
N 
7. Om størrelsen af landets skraa hævning og isobasernes 
| retning. 
Gradienten, faldet lodret paa isobaserne (linjerne for lige hæv- 
ning af landet) anslog Hanszn!) for det øvre strandlinje- og ter- 
rasseniveau, som repræsenterer maksimum af nedsænkning, i Søn- 
dre Bergenhus amt til 0.48 m. pr. km. Sommeren 1904 nivellerede 
jeg høiden af dette niveau i Rosendal og ved Bondhus; herved 
fandtes en gradient af 0.4 m. pr. km. I 1905 nivelleredes høiden af 
det fremtrædende strandlinje- og terrasseniveau paa Halsenøen, som 
foran er beskreven. 
Forbindes niveauet paa Halsenøen med det i Kvinnhered ved 
Rosendal samt en strandlinje ved Osterfjorden ved gaardene Mundal 
og Grotveit i Hammer prestegjeld (Korprerup har ved nivellement 
bestemt høiden af denne til 65.7 m. over høivandstand, eller 66.5 
m. 0. tangr., idet høideforskjellen mellem tangranden og øverste 
flomaal sættes til 0.80 cm. for denne egn), saa findes for stræknin- 
gen Halsenø— Rosendal garadienten 0.94 m. pr. km. 
Indenfor Kvinnhered i Hardanger ligger de øverste fundne ter- 
rasser ved Øistesø, ved Tyssedal og ved Odda noget lavere. Efter 
dette skulde hævningen have et maksimum inderst i Kvinnhered og 
saa aftage lidt indenfor i Hardanger. Kszrvurr (1. c.) har imidler- 
tid høiere terrasser i Eidfjord (Møkletun) 361" (113 m.) og i Ulvik 
(Hylle og Sponheim) 390—400' (122—125 m.). Efter disse skulde 
man have en gradient paa noget over 0.5 m. pr. km. for de indre 
dele af Hardanger. Det synes derfor rimeligst at antage, at det 
øverste terrasseniveau mangler i Sørfjorden, fordi bræer her skjød 
sig ned, paa den tid det fremstod, og hindrede dets dannelse. 
Den store terrasse ved Odda staar ogsaa i direkte sammen- 
hæng med morænen foran Sandvenvand. Det samme er ligeledes 
tilfældet med terrassen ved Bondhus, hvor der bag den ligger en 
stor endemoræne paa en saadan maade, at denne og terrassen 
maa ansees for samtidige dannelser. Medens bræen endte ved 
morænen og lagde den op, afsattes 1 sjøen terrassen af det grus- 
og slamfyldte smeltevand fra bræen. 
Isobasernes gjennemsnitlige retning paa strøget Halsenø—K vinn- 
hered —Bergen findes at være N 8" V—S 8 0 retv. | 
For Søndfjord er gradienten i gjennemsnit 0.95 m. pr. km. I 
de ydre dele, fra Haukaa—Sandvik og indover til Aalen, er den 1 
1) HANSEN, Strandlinje-studier (Arch. for Math. og Naturv., b. 15, s. 9). 
