14 James A. Grieg. [Nore M 
forskjel paa kjønnene. Hos den nyfødte hun er forholdet mellem 
halens bredde og dyrets totallængde 1 : ca. 4.5. Med alderen blir 
halen lidt efter lidt bredere, indtil vi hos den gamle hun finder, at 
forholdet varierer mellem 1:3.6 og 1:4. Desværre mangler jeg 
ganske maal af nyfødte hanner, tabellen viser dog, at allerede som | 
ganske ung har hannen en bredere hale end hunnen. Dette gjør 
sig end mere gjældende hos de gamle individer. Hos den nyfødte 
han er antagelig forholdet mellem halens bredde og kropslængden 
1:ca.4, hos den gamle han varierer det mellem 1: 2.84 og 1 : 3.36. 
En særstilling indtager det saakaldte BrLocHsk:r individ fra Grøn- 
land ved sin paafaldende smale halefin, 1: 5.38, den er endog for- 
holdsvis smalere end hos den nyfødte hun. Dette individ udmer- 
kede sig ligeledes ved sin lave rygfin og sine smaa luffer. | 
Samtidig med at saaledes halefinnen blir bredere og større med 
b 
æ 
Fig. 4. Rids af halefin af (a) aarsgammel han og (b) nyfødt hun. (ca. 1/y). 
alderen, forandrer den form. Hos det 87.5 em. store foster (fig. 3 aå), 
som (GULDBERG afbilder og beskriver, berører en linje mellem hale- 
finnens spidser ikke finnens midtparti; den bagre rand af hver af 
fliggerne er konkav. Hos den nyfødte unge (fig. 4 b) tangerer en 
linje mellem halefinnens spidser finnens midtparti. Fliggernes bagre 
rand er konkav. Hos den aarsgamle han (fig. 4 åa) naar finnens 
midtparti noget udenfor en linje, trukket mellem finnens spidser. 
Jo ældre dyret blir, desto længere naar midtpartiet udenfor denne 
linje, særlig er dette tilfældet med den gamle hans halefin (fig. 3 0), 
hvis bagre rand derfor blir sterkt konveks, samtidig hermed blir 
ogsaa fliggernes bagre rand konveks. I denne henseende adskiller 
den gamle han sig fra hunnen (fig. 3 b), hvis halefligger altid blir — 
noget konkave. Jeg har ovenfor paapeget, at den gamle hunsryg- 
fin i form og relativ størrelse stemmer nærmest overens med den 
