I Bergens museums aarbog 1904 findes som no. 1 indtaget 
en afhandling: ,Fra Jostedalsbræen* af hr. J. Rekstap. Da i 
denne paa forskjellige steder flere af mine glaciologiske afhand- 
linger berøres paa en maade, der netop i høi grad er egnet til at 
egge til gjenmæle, idet der endog tales om min ,ukorrekte maade* 
(pag. 3, linje 6 nedenfra), skal jeg faa lov til i den anledning at 
bede om plads for nogle bemerkninger om Jostedalsbræen. 
Det uden sammenligning bedste og mest omfattende arbeide, 
som endnu foreligger om Jostedalsbræen, er De Skur: ,, Le névé 
de Justedal et ses glaciers* (univ. prog. 1870); men foruden dette 
foreligger en lang række spredte bemerkninger om enkelte dele af 
denne store bræ og om enkelte forhold ved samme. For mit eget 
vedkommende indskrænker det personlige kjendskab til denne bræ 
sig til det ved en gjennemreise sommeren 1893 erholdte. Foruden 
ved den anledning at foretage endel undersøgelser ved Bøiumbræen 
og store Suphellebræ foretoges en brætraverse ,from Suphelledal 
to Oldendal, å long and fatiguing tramp, which occupied 26 hours* 
(Den norske turistforenings aarbog 1895, pag. 17). 
Hr. Reksta tager først fat i min opsats , Vore isbræers for- 
andringer 1901* (Den norske turistforenings aarbog 1902), hvor 
side 56 og 57 ,Hr. amanuensis Øyen har — — — udtrykt sig 
paa en saadan maade, at man maa faa det indtryk, det er ham, 
som har ladet anbringe merker ved Aabrække-, Brigsdals- og 
Melkevoldsbræen i Nordfjord* (Bergens museums aarbog 1904, 
no. 1, pag. 3). Det maa derfor være mig tilladt at anføre, hvad 
jeg ved hin anledning har skrevet om de tre bræer, for at læseren 
selv kan dømme om det berettigede eller uberettigede i hr. REk- 
sTADS anklage, idet anførselen sker i sin helhed: 
, Aabrækkebræen havde i mai maaned iaar skudt sig frem 6 
å 8 meter i vinterens løb; ud paa høsten viste derimod bræen sig 
ved et par forrige aar satte merker at have trukket sig tilbage: 
121/4 m. fra et ved spidsen og 13 m. fra et ved siden af spidsen. 
