1906] Nogle bemerkninger om Jostedalsbræen. 7 
Sammenstilles nu de rimeligvis rigtige sigtevinkler fra merke I 
til bræspidsen, saa faar man, idet intet hensyn tages til misvis- 
ningen: 
oa er S 26" E 
oeeee Gr S 709 F. 
eee S 60 E 
0 FN (2) 
RO ee NE me Sod 
Ordnes de ovenfor fundne oscillationsværdier tabellarisk, saa 
faar man følgende: 
FE FSS BNI EE. JIN 10—21 W. 
MANG 1I901 4 ss). od Mt. FER — MUS fo 
en 1902. ..;... TF 8m: 22 mm. ++ 4m. 
0903 2 — 118) 100, =P 006 Er 
PA0S 1904: .:. 4007. or == —34 M. 
PAN 19018: +-v ås == Slem. mer 
== 10051: .ii0 Som: Je == 
Følger man i den her givne fremstilling de enkelte tal, behøves 
ingen videre forklaring. 
Selve bræspidsen skulde ifølge MUunpaL og REeksTaD vise en 
tilbagegang af 40 m. fra 1899—1901 (Bergens museums aarbog 
1904, no. 1, pag. 4) og ifølge meddelelse fra MiKkEL MunDaL en 
tilbagegang af 81 m. fra 1899—1903. Man faar saaledes: 
Præspidsen 1899—1901 ....-22000v — 40 m. 
== UG IES IE see VG me 
Ved angivelse af den omtrentlige alder af optrædende moræner, 
nemlig fra 1743, 1825 og 1872, samt bræens stand 1899 og 1903, 
nemlig med de respektive afstande 500, 900, 450 og 80.5 m. søger 
REksTAD at fastsætte den gjennemsnitlige aarlige tilbagegang til 
henholdsvis 6.1, 19.1, 16.7 og 20.1 m. (Bergens museums aarbog 
1904, no. 1, pag. 10). Dette er en ganske interessant skematisk 
sammenstilling, men afgiver dog intet ,slaaende eksempel* paa den 
sVoksende hastighed* i tilbagegangen (l. c. pag. 9—10). Nogen 
mere reel værdi kan man heller ikke paavise, at denne sammen- 
stilling har, uden for saa vidt, at den tilfulde viser konsekvenserne 
af at søge opkonstruerede hypotheser tillempet paa helt kunstig vis. 
