1906] Nogle bemerkninger om Jostedalsbræen. 9 
s'est efforeé de prouver que les oscillations glaciaires suivent la loi 
dite de Bröcknzer* (1. c. pag. 91). 
Det er ganske interessant at anstille en sammenligning af det 
her udviklede, hvilket ogsaa RaBort selv har gjort (1. c€. pag. 93), 
med de resultater, hvortil RekstaD er kommet, nemlig at ,der er 
— — — to arter periodiske forandringer merkbar hos vore bræer, 
en lang paa over 200 aar med store forandringer og en kortvarig 
med smaa forandringer, der ytrer sig som en krusning paa de store 
bræbølger* (Norges geol. unders. aarbog 1896—1899, 28, no. 4, 
pag. 13), altsaa ,langvarige (mindst et par hundrede aar) og de 
17—18-aarige oscillationer* (1. ce. aarbog 1902, no. 3, pag. 15), og 
sVarigheden af de kortere oscillationer hos vore bræer stemmer 
aldeles ikke med de BröcknEer'ske perioder* (1. c. pag. 12); man 
har altsaa ifølge RekstaD to forskjellige variationer, en langvarig, 
180—240 aar, og en kortvarig, ca. 18 aar (Bergens museums aar- 
bog 1904, no. 1, pag. 68—69). 
Der hersker endnu saa megen uklarhed med hensyn til de 
fænomener, der staar i sammenhæne med det her omhandlede 
spørgsmaal, at det naturligvis for tiden først og fremst gjælder om 
at faa en brusbar og nyttig arbeidshypotese, og i saa henseende 
maa man i høl grad give den af Bröckner og RicHtTer udarbei- 
dede fortrinnet for den af Ra»or fremstillede og af RekstaD paa 
de norske forhold tillempede. 
Allerede i et foredrag i Kristiania videnskabsselskab 27de mail 
1904 fremhævede jeg, at ,det internationale bræstudium har alle- 
rede givet flere interessante resultater med hensyn til opfatningen 
af isbræernes oscillation. Det kan nok hænde, at man til sine 
tider har søgt, og virkelig ogsaa ment, at kunne fastsætte saavel 
de enkelte perioders som de enkelte fasers længde med en mate- 
matisk nøiagtighed, som man ikke kan gjøre regning paa lige over 
for et fænomen af foreliggende karakter, ialfald ikke med vort 
nuværende kjendskab til forholdene. Men flere hovedtræk synes 
dog nu kjendt. Saaledes har man en veksling af perioder, hvoraf 
der gjennemsnitlig falder omtrent tre paa aarhundredet, men disse 
perioder dels sammensætter sig i større, dels opløser sig i mindre. 
Det maa være fremtidens forskning forbeholdt, ud af de nu paa- 
gaaende internationale bræmaalinger at fastsætte det nærmere forløb 
af disse perioder, samt deres indbyrdes sammensætning til større og 
opdeling i mindre. Hvad imidlertid undersøgelsen paa det nuvæ- 
rende stadium giver os ret til at opstille som en arbeidshypotese er, 
